Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3072/2003. számú ügyben

Előadó: Nagy Tiborné
Az eljárás megindulása
Az országgyűlési biztos az OBH 434/1998. számon országos, átfogó vizsgálatot végzett a mozgáskorlátozottak emberi és állampolgári jogai érvényesülésének helyzetéről, az akadálymentes közlekedés lehetőségéről a közhasználatú épületekben. A vizsgálat lezárása óta is folyamatosan érkeznek panaszok amiatt, hogy az épített környezet nem akadálymentes. Ezekben az egyedi ügyekben visszaigazolódtak azok a megállapítások és hiányosságok, amelyeket az országos vizsgálat feltárt. Ezért, és mert rendkívül sok ember alapvető életfeltételeit meghatározó kérdésről van szó, az Obtv. 27. § (1) bekezdése teljesítése érdekében az országos vizsgálat utóvizsgálatát rendeltem el. Ebben ugyanazokat a szervezeteket (jogutódjaikat) kértem fel adatszolgáltatásra, ugyanazokat a kérdéseket tettem fel, amelyeket az előző vizsgálatban, és ugyanazon adatok közlését kértem az 1999. augusztus 1. – 2003. július 31-ig terjedő időszakra, amelyeket korábban az 1998. január 1. – 1999. július 31. közöttire.
Az adatszolgáltatás során egyértelművé vált, hogy a megkeresett szervek jelentős részében saját korábbi felméréseiket sem ismerték, az előzményeket sem találták irattárukban. Ezért a korábbi jelentés megállapításait és ajánlásait röviden ismertetem:
1.	 Az egyes fogalmak eltérő értelmezése a különböző jogszabályokban, más fogalom-meghatározások-, valamint a végrehajtást szolgáló jogszabályok hiánya jogalkotással összefüggő visszásságokat eredményeznek, amelyek a hatósági engedélyezési gyakorlatra is kihatnak.
1/a. A vizsgálat során több egyáltalán nem meghatározott vagy nem egyértelműen használt fogalommal találkoztunk. … nincs meghatározva sem a közintézmény, sem a középület, sem a közhasználatú épület fogalma. …
1/c. Az akadálymentessé tétel kötelezettsége 2005. január 1-jére a „már meglévő középületek”-re vonatkozik. A közhasználatúság azonban ennél jóval szélesebb kör. … szankcionálható-e (és ha igen, mivel) a közhasználatú, de nem közintézmény elhelyezésére szolgáló épület akadálymentesítésének elmulasztása (például: templomok, üzletek, szállodák).  
	Az esélyegyenlőségi törvény 5. § (1) bekezdése úgy szól, hogy a fogyatékos személynek joga van a számára akadálymentes, továbbá érzékelhető és biztonságos épített környezetre.  …. részletszabályok nem értelmezhetőek másként, minthogy az átalakításnál, felújításnál a „célállapothoz elérendő indokolt mérték” azonos az új építmények akadálymentességével, vagyis annak 100 százalékosnak kell lennie.
1/d.	 ….engedélyezésében résztvevő különböző hatóságok, szakhatóságok ágazati előírásai egymásnak ellentmondanak, vagy együttes teljesítésük lehetetlen. Így például az akadálymentesség és különféle biztonsági előírások terén: tűzvédelem (épület kiürítés) bankbiztonság, repülőtéri vagy egyéb biztonsági kapuk, felvonókezelői vizsga a korlátlifthez.
1/e.	A jogszabályok említést sem tesznek azokról a középületekről, amelyek akadálymentesítése műszakilag kivitelezhetetlen, vagy csak részben teljesíthető. Nem egyértelmű, hogy a közhasználatú épületek akadálymentessége … a mozgássérültek mint ügyfelek, vásárlók, szolgáltatást igénybevevők vagy mint ezen intézményekben munkavállalók részére biztosítandó-e. Amennyiben az akadálymentességet 2005. január 1-jére nem biztosítják (esetleg egyébként sem biztosítható), mely szerv állapítja meg, mi ennek a következménye, és ha van akkor, azt ki érvényesíti? 
	Ha a következmény az intézmény bezárása, a működés megtiltása, akkor hol, milyen formában, ki biztosítja az addig ott ellátott, oktatott, kiszolgált állampolgárok részére az általuk igénybeveendő szolgáltatást? Ha a meglévő épület átalakítással sem tehető akadálymentessé, és így kizárt a közhasználatból, mi történik a várható több ezres épületállománnyal, és arról ki dönt? 
1/f.	… vélhetően az ütem felgyorsulása esetén sem teljesül országosan 2005. január 1-jére az összes közhasználatú épület akadálymentessége. Nincs (vagy csak jogszabályellenesen van) lehetőség a határidő differenciálására, a fontosság szerinti fokozatosság előírására, illetve elfogadására az épületállományon és az egyes épületeken belül az akadálymentesség megvalósítása érdekében.  
1/g.	… nem egyértelmű, hogy amennyiben 2005. január 1-ig teljesíthető az akadálymentessé tétel, ezen időpont előtt a nem teljesítés miatt megtagadható-e az átalakításra kért építési engedély. Nem egyértelmű az sem, hogy megtagadható-e az engedély akkor, ha a felújítás nem érinti a közlekedő rendszereket (például zárófödém, tető). 
1/i.	Szükség lenne olyan megoldások kidolgozására és elfogadására - főként a kultúra területén - amelyek nem az épületek átalakításával, segédszerkezetek beépítésével kívánják elérni a hozzáférést. A virtuális technika, az eszközök fejlettsége és színvonala lehetővé és élvezhetővé teszi akár egy helyen tíz gyűjtemény, előadás megtekintését a tíz épület átalakítása és meglátogatása helyett. (Nem beszélve a tíz gyűjtemény helye között tornyosuló közlekedési akadályokról.) Hiányzik a jogszabályi felhatalmazás annak eldöntésére és a döntés keretei is, amelyek között a látogathatóság helyett a megtekinthetőséget más módon kell és lehet biztosítani. …  
2.	… a jogszabályokban mutatkozó hiányosságok a hatósági engedélyezési gyakorlatra is kihatottak, a jogszabályi előírást a jogalkalmazók felülbírálták. … Ameddig jogszabály nem teszi lehetővé az akadálymentesség követelményének részbeni megvalósítását, nem rögzíti a műszaki megvalósíthatatlanság esetére a teendőket, addig a jogalkalmazó csak elutasító döntést hozhat, amennyiben a követelmény 100 %-ban nem teljesül. Elvileg nem adható meg a fennmaradási engedély sem, ha az akadálymentesség nem biztosított. Új épületeknél, (ha) nem teljesült az akadálymentesség követelménye, sem műszaki, sem egyéb magyarázat nem fogadható el, az ilyen épületekre kiadott engedélyek egyértelműen törvénysértők.  
	Jogszabályi hiányosságok miatt a jogalkalmazó építési hatóság olyan kérdések eldöntésére kényszerülhet, amelyek messze meghaladják döntési kompetenciáját. Megtagadja-e például a hajléktalanszálló kialakításának vagy felújításának engedélyezését, mert az nem elégíti ki az akadálymentesség követelményét. Engedélyezheti-e a szeretetszolgálat ingyenkonyháit, ha csak a pincehelyiségben tudják azokat elhelyezni. Megtagadhatja-e a templom felújítást, mert oda csak lépcsőkön lehet feljutni és műszaki vagy pénzügyi okokból ezt most nem lehet megváltoztatni.
3.	…a mozgáskorlátozottak alkotmányos jogaival kapcsolatos visszásságok régóta léteznek és folyamatosan újak keletkeznek. A hátrányos megkülönböztetésre alkalmas helyzet felszámolása helyenként észlelhető, a pozitív példák ellenére azonban az egész folyamat lassú, és igen változó színvonalon valósul meg.
	Az 1997. évi LXXVIII. és az 1998. évi XXVI. törvény megalkotása, az akadálymentesség fogalmának törvényben való megfogalmazása, az Akadálymentesség Európai Eszméje ajánlásainak átvétele Európában élenjáró. Ugyanakkor a hazai viszonyokra adaptálása és a végrehajtása érdekében tett intézkedések, az érvényesítésükhöz szükséges eszközrendszer nem elégséges és nem hiánytalan. Általuk a mozgássérültek esélyegyenlősége és az épített környezet akadálymentessége - módosítások és kiegészítések nélkül - nem teremthető meg.
	… a mozgássérültek számára az épített környezet jelenleg általában nem akadálymentes, ezért az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében deklarált jogaikkal összefüggésben visszásság állapítható meg.
	A fogalom-meghatározások hiánya, az egyes jogszabályoknak jogokra és kötelezettségekre kiható eltérő fogalomhasználata, valamint számos. … a tárgykörrel szorosan összefüggő kérdés jogi szabályozatlansága …  a jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben sérti az  emberi méltósághoz való jogot.
	… visszásságokhoz társul a hátrányos megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos visszásság és fenyeget az egészséges környezethez, a szociális biztonsághoz, a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogaikkal összefüggő visszásság keletkezése.
	Az építési hatóságok eljárása … következtében is sérültek a mozgáskorlátozottak … jogai az új közhasználatú épületeknél, amelyek építésénél az akadálymentességet nem biztosították….
	… a differenciálatlan, több területen előírt teljes körű és egyidejű teljesítési kötelezettség - rövid és középtávon - az emberi élethez és méltósághoz való jog más jogok alá nem rendelhetőségének követelményét sértheti. A teljesíthetetlen átalakítási feltételek miatti intézménybezárások következtében ugyanis az egyenlő mértékben rászorult csoportok tagjainak alkotmányos jogai kerülhetnek esetlegesen hátrányba.
	… nyilvánvaló, hogy a különböző természeti adottsággal, korú-minőségű középülettel rendelkező települések, különböző nagyságrendű kötelezettséggel terhelt tulajdonosok-fenntartók különböző szinten és ütemben lesznek képesek a követelményeknek eleget tenni.
	A mozgáskorlátozottak közösségén belül „az azonos személyi méltóság jogaiból esetenként következhet olyan jog is, hogy a javakat és esélyeket mindenki számára (mennyiségileg is) egyenlően osszák el” elv alkalmazandó. Alkotmányellenes az olyan szabályozás és végrehajtás, amelynek következtében a mozgássérültek egyes csoportjai, tagjai szerencsésebb lakóhelyük, tehetősebb vagy empatikusabb települési önkormányzatuk révén juthatnak előnyösebb helyzetbe, míg más mozgássérültek - az előbb említett adottságok hiánya miatt - tartósan hátrányba.
	… A pozitív diszkrimináció tehát törvényi szinten megvalósult ugyan, de végrehajtásában a fentiekben kifejtettek szerint csak részben, vagy egyáltalán nem. …
	…sérülhet az épített környezet, amelynek védelmét az Alkotmány a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog eszközének tekinti, és amelynek csak egyik - bár legfontosabb - jellemzője az akadálymentesség és biztonságosság. A történetileg kialakult, védett építészeti környezet és azok egyedi értékei az identitáshoz való emberi jog fontos elemei, és csak több szempont összeegyeztethetőségével változtathatók.”

A j á n l á s o k:
1.	….a szociális és családügyi miniszter vizsgálja felül az esélyegyenlőségről szóló törvény, a közhasználatú épületekben nyújtandó különböző szociális szolgáltatások szabályainak az akadálymentességre vonatkozó szakaszait, gondoskodjon a fogalom-meghatározások kiegészítéséről, egységesítéséről. Intézkedjen az ütemezett, teljesíthető volumenű és határidejű feladatellátást szolgáló módosításokról, illetve ezeket kezdeményezze.
2.	… a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, valamint a szociális és családügyi miniszter harmonizálja az épített környezet akadálymentességére vonatkozó előírásokat, fogalomhasználatot, és javasolja az ahhoz szükséges jogszabály-módosításokat.
3.	… a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter vizsgálja felül az akadálymentességnek az új épületek kialakítása és az átalakítások-felújítások esetén alkalmazandó azonos szabályait. Gondoskodjon az átalakítások-felújítások, használati mód változás esetén kívánatos és elfogadható feltételek, megoldások kereteinek a meglévő adottságokat figyelembe vevő megfogalmazásáról.
4.	… az igazságügy-miniszter gondoskodjon a különböző tárcákhoz tartozó hatóságoknak, szakhatóságoknak a vizsgált kérdést szabályozó ágazati előírásai, a kötelező szabványok egyöntetű fogalomhasználatáról, az egymásnak ellentmondó vagy egymást kizáró szabályok harmonizálásáról.
5.	… a nemzeti kulturális örökség minisztere gondoskodjon a műemlékek akadálymentessé tételéhez szükséges szakmai szempontrendszer megfogalmazásáról; keretjelleggel és/vagy egyedileg a közhasználat, az igénybevétel, a megtekinthetőség más módjának meghatározásáról. Gondoskodjon ezen kivételes szabályok illeszkedéséről és kezdeményezze azok alkalmazhatóságát az esélyegyenlőség és akadálymentesség biztosításáról szóló általános szabályok mellett.
6.	… a szociális és családügyi miniszter és a pénzügyminiszter gondoskodjon az akadálymentesség kialakításához szükséges pénzügyi eszközök szabályainak megalkotásáról és a költségvetésbe való ütemes előterjesztéséről. A szabályok kialakítása úgy történjen, hogy az célravezető, átlátható és kiszámítható, a mozgáskorlátozottak összességét segítő, egyben a körülményeikben meglévő különbségek kiegyenlítését szolgáló legyen.
7.	… a közigazgatási hivatalok vezetőit, hogy felügyeleti jogkörükben eljárva az új közhasználatú épületek építési engedélyei közül vizsgálják meg mindazokat, amelyekben az akadálymentességet nem biztosították. A jóhiszeműen szerzett jogok tiszteletben tartásával járjanak el a körülményektől függően még lehetséges, de feltétlenül szükséges intézkedések érdekében. Gondoskodjanak róla, hogy a jövőben ilyen épületekre sem építési, sem fennmaradási engedélyt ne adjanak ki az építési hatóságok.

Az ajánlásokat a megszólítottak elfogadták.

A beérkezett adatok ismertetése és elemzése, az utóvizsgálat megállapításai:
Mint a korábbi vizsgálat, úgy az utóvizsgálat is lényegében csak annak megállapítására szorítkozhatott, hogy a mozgáskorlátozottak emberi jogainak érvényesülésében az átfogó vizsgálat lezárásakor fennálló állapothoz képest mekkora elmozdulás tapasztalható. Várható-e, hogy a törvényben előírt határidőkre a megfogalmazott kívánalmak teljesülnek, a biztosi ajánlások óta a változások mennyiben szolgálták a hátrányos helyzet felszámolását, érvényesült-e a mozgáskorlátozottak érdekében a többségi társadalom részéről a pozitív diszkrimináció.
Az adatközlések még a korábbi vizsgálaténál is változóbb színvonalúak voltak. Ezért (bár kategóriánként kértük az adatokat, lásd eredeti vizsgálati jelentést) csak az összesítő táblákat közöljük. A részletek összevetése hiányosságaik folytán valódi információval nem szolgál. Az adatszolgáltatásban korábban közöltekhez képest a változás elsősorban abban volt, hogy az adatközlők ma már tisztában vannak az akadálymentesség fogalmával, és hogy vannak ezzel kapcsolatos feladataik. Azzal is, hogy mit vizsgál az országgyűlési biztos.

1.	Hatósági adatok:

A vizsgált időszakban (1999. augusztus 1. –  2003. július 31.) kiadott építési és fennmaradási engedélyek területi megoszlása (1. sz. táblázat) 															
	Új épület építési engedély
[31. § (1) bek. d)]
	Átalakítási, felújítási,
építési engedély (db)
[31. § (4) bek. c)] 	Fennmaradási engedély
[31. § (1) bek. d)]
[31. § (4) bek. c)]		
Település neve	
teljesül	
nem
teljesül 	
teljesül
	
nem 
teljesül	
teljesül
	
nem 
teljesül	
Össze-
sen	
	benyújtott
terv  szerint	hatóság 
intézked.		benyújtott
terv  szerint	hatóság 
intézked.		benyújtott
terv szerint	hatóság 
intézked.			
Budapest	147	  3	   6	283	  5	22	17	1	1	485	
Bács-Kiskun m.	 95	  3	  -	106	  2	  1	  2	-	-	209	
Baranya megye	 97	  5	13 	155	  8	54	  -	-	-	332	
Borsod-A-Z. m.	155	  9	  -	180	  4	24	  1	-	-	373	
Békés megye	 94	  2	  4	126	  -	  1	  1	-	-	228	
Csongrád megye	 36	  2	  -	  45	  5	  6	  2	-	-	  96	
Győr-M-S. m.	 38	  3	  -	  40	12	  9	  1	-	-	103	
Fejér megye	171	  2	  2	101	  -	10	  3	-	-	289	
Hajdú-Bihar m.	 81	12	  -	  81	10	  3	  1	-	-	188	
Heves megye	 53	-	  2	  72	18	19	  -	-	-	164	
Jász-Nagykun m.	184	-	12	241 	  4	76	  1	-	-	518	
Komárom-E. m.	 57	  1	  -	  74	  1	  4	  -	-	-	137	
Nógrád m.	 32	  1	  8	  84	  4	31	  -	-	-	160	
Pest megye	285	10	17	205	31	34	23	3	1	609	
Somogy megye	 81	 -	  1	  98	  -	  4	  -	-	-	184	
Szabolcs-Sz-B.m.	266	21	  4	111	12	13	  -	-	-	427	
Tolna megye	 53	 -	  -	  98	  5	12	  3	-	-	171	
Vas megye	 81	  5	19	100	  1	45	  1	-	3	255	
Veszprém megye	 83	  1	  5	  75	  -	  8	  1	-	1	174	
Zala megye	 47	  4	 4	  71	  6	  7	  -	1	-	140	
Összesen:	   2136	84	97	2346	128	383	57	5	6	5242	

A vizsgált időszakban kiadott engedélyek száma országosan:			5242 db

Ebből új épület építési engedélye							2317 db
- az akadálymentesség nem teljesül					    97 db 
	a kiadott engedélyek 4,2 %-ában.

Átalakítás, felújítás, fennmaradás:							2925 db
- az akadálymentesség nem teljesül:					  389 db
	a kiadott engedélyek 13,3 %-ában.

(A korábbi vizsgálatban ugyanezek a mutatók:
új épület 6-23 %  között, átalakítás 20-30 % között)

Az eredeti vizsgálat adataival összevetve kismértékű javulás állapítható meg, de annak ütemét előrevetítve még így is (az ott számított) 64 ezer épület hozzávetőleg 54 év alatt, a 120 ezer 101 év alatt lenne akadálymentes. 
A hatósági adatokból megállapítható, hogy még most is kiadtak olyan építési engedélyeket, amelyek új épületben sem biztosítják az akadálymentességet. Ezek az eljárások nyilvánvalóan törvénysértők. Azonban többségükben jóhiszeműen szerzett jogokat gyakorolnak az építtetők, ezért már az engedélyezési eljáráson belüli hatósági intézkedés nem lehetséges.
Így az eredeti problémákhoz további is járult. A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény 29. § (6) bekezdése szerint: „A törvény kihirdetésekor már meglévő középületek akadálymentessé tételét fokozatosan, de legkésőbb 2005. január 1-jéig el kell végezni.” A szóbanforgó épületek a törvény kihirdetésekor még nem voltak meg, de nem akadálymentesek. Ezekkel mi a teendő? 

2.	A tulajdonosok, fenntartók adatai: 

2. számú táblázat

Az állam és az önkormányzatok fenntartásában álló közhasználatú épületek megoszlása az akadálymentes közlekedés szempontjából

tulajdonos	épület
össz.	akadálymentes közlekedés	a "nem biztosított" oszlopból műszakilag 	
	100%	biztosított	nem biztosított	biztosítható	nem biztosítható	
Minisztériumok	3029	801	2228●	1414	230 	
Budapest és kerületei  	1295
1682 	xx 
431	xx 
1251	xx 
1051	xx 
200	
Megyék	1926	599	1327	 980	347	
Megyei Jogú
Városok	2187	505	1682	1450	232	
Egyéb megkér-
dezett városok	  177	  55	122	  110	  12	
Összesen: 	10 296	2391 	6610●	5005	1021	
● az eltérések okait lásd az egyes részletező táblákban

Összesen az épületek kb. 27 százalékában jelenleg is akadálymentes a közlekedés, 73 százalékában azonban nem (nem számítva a Fővárosi Önkormányzat épületeit).

3. számú táblázat

Megkérdezett minisztériumok költségvetési fejezetéből finanszírozott közintézmények közhasználatú épületeinek megoszlása az akadálymentes közlekedés szempontjából

miniszté-
riumok	épület
össz.	akadálymentes közlekedés	a "nem biztosított" oszlopból műszakilag 	biztosítását
tervezik	
	100 %	biztosított	nem biztosított	biztosítható	nem biztosítható	(évszám)	
BM	319	  70	249	249	-	2003-	
ESZCSM	545	193	352	 xx	xx	23 db  -2004.	
FVM	485	100	385	330	55		
IM	 55	  18	 37	 30	 7	2005.	
ISM	 xx	  xx	 xx	xx	xx		
MEH	  x	   x	  x 	  x	 x		
NKÖM	 78	 34	44	14	30	-2005.	
OM	968	269	699	641	58	2003-	
PM	320	 90	230	150	80	2004-2005.	
KVI	259	 27	232	  xx	xx		
Össz.:	3029 	801	2228	1414	230		

x	nem válaszolt
xx	nincs adat

4. számú táblázat

Megyék fenntartásában, tulajdonában álló közhasználatú épületek megoszlása az akadálymentes közlekedés szempontjából  
										   számú táblázat
megye	épület
össz.
100 %	akadálymentes közlekedés	a "nem biztosított" oszlopból műszakilag	biztosítását
tervezik	
		biztosított	nem biztosított	biztosítható	nem biztosítható	(évszám)	

Bács-Kiskun	
94	
28	
 66	
 47	
19	
2004-2006.	

Baranya	
114	
57	
 57	
 19	
38	
2004.	

Békés	
131	
53	
 78	
 62	
16	
2004-2007.
	
Borsod-Abaúj-Zemplén*	
234	
59	
175 	
136	
39	
2004-2005.	

Csongrád	
145	
55	
 90	
 64	
26	
2004.	
Győr-Moson-
Sopron	
104	
50	
 54	
 47	
  7	
2003-2005.	

Fejér	
  35	
13	
 22	
 14	
 8	
2005.	

Hajdú-Bihar	
109	
19	
 90	
 86	
 4	
2003-2005.	

Heves	
  68	
15	
 53	
 38	
15	
2003-2009.	
Jász-Nagykun-
Szolnok	
 22	
-	
 22	
 22	
-		
Komárom-
Esztergom	
 41	
11	
 30	
 30	
-	
2004-2010.	

Nógrád	
 56
	
13	
 43	
 31	
12	
2004-2005.	

Pest	
192	
63	
129	
 63	
66	
2005.	

Somogy	
139	
49	
 90	
 53	
37	
2004-2005.	
Szabolcs-Szatmár-Bereg	
139	
26	
 113	
 95	
18	
2003-2005.	

Tolna	
 91	
24	
 67	
 60	
  7	
2005.	

Vas	
127	
45	
 82	
 67	
15	
2004-2005.	

Veszprém*	
 10	
 1	
  9	 
  8	
  1	
2007.	

Zala	
 75	
18	
57	
 38	
19 	
2003-2005	

Összesen:	
 1926	
       599	
     1327	
        980	
        347		

*	csak a szociális intézmények 

5. számú táblázat

Budapest főváros és a kerületek fenntartásában, tulajdonában álló közhasználatú épületek megoszlása az akadálymentes közlekedés szempontjából

										     
	épület
össz.
	akadálymentes 
közlekedés	a "nem biztosított" oszlopból műszakilag	biztosítását
tervezik	
	100 %	biztosí-tott	nem bizt.	biztosítható	nem biztosíth.	(évszám)	
I.           kerület 	    39	      8      	      31	       26	       5	    2004-2005.	
II.          kerület 	    78	    11	      67	(67) xx	     xx	            xx	
III.         kerület 	  117	      5	     112 	      112 	       -	    2003-	
IV.        kerület	    x	      x   	       x	         x 	       x	             x	
V.          kerület	   42	      4	      38	        22	     16	    2004-2005.	
VI.        kerület	   46	     11 	      35	        23	     12	            xx 	
VII.       kerület	   31	     16	      15	        15	       -	    2003-2004.	
VIII   .   kerület	   61	       6	      55 	        50	       5	    2004-	
IX  .      kerület	   76	     18	      58	        58	       -	    2004-2005.	
X.          kerület	 129	     62	      67	        28	     39	    2004.	
XI         kerület	   95	       6	      89	        84	       5	            xx	
XII.       kerület	   x	       x	       x	          x	       x	              x 	
XIII.      kerület	   96	     30	      66	        39	     27	    2004-	
XIV.      kerület	   89	     28	      61	        37	     24	    2004-2010.	
XV.       kerület	   75	     25	      50	        50	       -	    2004-2020.	
XVI.      kerület	   77	     23	      54	        54	       -	            xx	
XVII.    kerület	   79	       8	      71	        71	       -	    2003-2007.	
XVIII.   kerület	 118	     38	      80	        74	       6	    2003-	
XIX.      kerület	   51	     12	      39	        14	     25	    2003-	
XX.       kerület	   62	     19	      43	        43	       -	    2004-	
XXI.      kerület	   26	     79	    147	      131	     16	           -	
XXII.    kerület	   62	     14	      48  	       48	       -	    2004-	
XXIII.   kerület	   33	       8	      25	         5	     20	    2004-2005. 	
Kerületek összesen:	1682	    431       	   1251	    1051 	   200	    	
Főváros	1295	      xx	      xx	         xx	     xx	           xx	

x     	nem válaszolt
xx    	nincs adat
xxx 	a Főváros más adatot nem közölt, ezért a torzítást elkerülendő, adatait nem vettük 	figyelembe,, a II. kerület „nem biztosított” adatát, a „biztosítható” adathoz számítottuk

6. számú táblázat

Megyei jogú városok fenntartásában, tulajdonában álló
közhasználatú épületek megoszlása az akadálymentes közlekedés szempontjából

										   
Város	épület
össz.	akadálymentes közlekedés	a "nem biztosított" oszlopból 
műszakilag 	biztosítását
tervezik	
	 100 %	biztosított	nem bizt.	biztosítható	nem bizt. 	(évszám)	
Békéscsaba	      x     	        x	       x	        x	     x	         x	
Debrecen	    330	      22	     308	      308	     -	        xx	
Dunaújváros	      56	        4	       52	        52	     -	 2003- 	
Eger	      84	      34	       50	        45	     5	 2004-2006.	
Győr	    188	      62	     126	      111	   15	2004.	
Hódmezővás.	    101	      18	       83	        83	     -	 2003-2005.	
Kaposvár	      87	      22	       65	        36	   29	 2003-	
Kecskemét	    110	        2	     108	      107 	     1	 2003-	
Miskolc	      x 	        x	       x	        x	     x	        x	
Nagykanizsa	      x	        x	       x	        x	     x	        x	
Nyíregyháza	      x	        x	       x	        x	     x 	        x	
Pécs	    272	      85	     187	      159	   28	2004.	
Salgótarján	      x	        x	       x	        x	     x	        x	
Sopron	     28	        4	      24	       23	     1	 2006-2010.	
Szeged	    245	     105 	     140 	      103	   37	 2004-2006.	
Székesfehérvár	    104	        7	      97	        38	   59	 2004-2006.	
Szekszárd	      88	        8	      80	        70	   10	 2003-2005.	
Szolnok	    128	       13	    115	        76	   39	 2003-	
Szombathely	      95	       36□	      59	        57	     2	 2003-	
Tatabánya	      91	       20	      71	        71	     -	 2004-	
Veszprém	      84	       54	      30	        27	     3	 2003-2007.	
Zalaegerszeg	      96	         9	      87	        84	     3	 2003-2006.	
Összesen:	   2187	     505	  1682 	    1450	 232		

x	nem válaszolt
xx	nincs adat
□	csak részben, valójában nem biztosított

7. számú táblázat

A kiválasztott, nem megyei jogú városok fenntartásában,
tulajdonában álló közhasználatú épületek megoszlása az akadálymentes közlekedés szempontjából
   								                          
város	épület
össz.	akadálymentes közlekedés	a "nem biztosított" oszlopból 
műszakilag	biztosítását
tervezik	
	 100 %	biztosított	nem biztosított	biztosítható	nem biztosítható	(évszám)	

Balassagyarmat	
x	
x	
x	
x	
x	
x	

Balatonfüred	
x	
x	
x	
x	
x	
x	

Celldömölk	
x	
x	
x	
x	
x	
x	

Esztergom	
33	
8	
25 	
15	
10	
2005-2006.	

Gyula	
x	
x	
x	
x	
x	
x	

Hajdúszoboszló	
x	
x	
x	
x	
x	
x	

Hévíz	
9	
5	
4	
3	
1	
xx	

Kalocsa	
32	
3	
29	
29	
-	
2006-2008.	

Kőszeg	
x	
x	
x	
x	
x	
xx	

Mezőkövesd	
36	
8	
28	
28	
-	
2003-2005.	

Pécsvárad	
x	
x
	
x	
x	
x	
x	

Sárvár	
13	
4□	
9	
8□	
1	
2004-2005.	

Vác	
47	
24	
23	
23	
-	
2003-2005.	

Zalakaros	
7	
3	
4	
4	
-	
2003-2004.	

Összesen:	
177	
55	
122    	
110 	
12	

x	nem válaszolt
xx	nincs adat  
□	csak részben, valójában nem biztosított 

Az utóvizsgálatban megállapítható volt az az általános tendencia, hogy a közintézményeket (ahol erre a jogszabályok lehetőséget adnak) egyre inkább átadják a települések a megyéknek. Mivel az adatközlők között viszonylag kevés település szerepelt az eredeti vizsgálatban is, a közhasználatú épületek számszerű növekedése csak látszólagos.  
A megyéknél jelentkező növekményt ugyanis teljes volumenében tartalmazza, a településeknél jelentkező csökkenést viszont kevéssé. Ezt tetézi, hogy valamennyi megye válaszolt a megkeresésre, a felmérésben szereplő települések közül viszont sok nem.  
Budapest helyzete sajátságos, mivel két kerület egyáltalán nem válaszolt, és a Fővárosi Önkormányzat is csak az épületeinek a számát adta meg. Közlése szerint „… Programban meghatározott egységes szemléletű nyilvántartási rendszer mellett az intézmények akadálymentességi állapotának felmérése külső, hiteles, hasonló jellegű vizsgálatokban jártas szervezetek által is megvalósult volna. A felméréshez szükséges 100 millió forintos forrásigényt – tekintettel az idei évi nehéz költségvetési helyzetre – a Fővárosi Közgyűlés a feladathoz nem tudta biztosítani. Mindemellett a Fővárosi Önkormányzat 2002. évi költségvetési pénzmaradványának terhére elkülönítésre került 6 millió forint segítségével egy „pilot” felmérést a III. negyedévben meg tudunk kezdeni.” 
A megyei jogú városok közül is a nagy létszámú megyeszékhelyek nem válaszoltak: Békéscsaba, Miskolc, Nagykanizsa, Nyíregyháza és Salgótarján. Az állami intézmények (épületek) közül a sportlétesítmények felmérése teljesen hiányzik, adatuk nincs.

Így a legnagyobb lakosságszámot kiszolgáló közszolgáltatás töredékesen volt felmérhető.
Mindezekért az eredeti vizsgálat valamennyi táblázata összehasonlító számításának az utóvizsgálatban nem volt értelme.

Feltűnően sok intézmény jelezte, hogy az akadálymentesség követelményének eleget tett, miközben a további beszámolóból kiderült, hogy ez mindösszesen az épületbe való bejutást jelenti. Esetleg egy tantermet, ügyfélfogadó helyiséget stb., de már akadálymentes WC csoportot vagy az emeletre feljutást nem.
Máshol az épület belül akadálymentes, de bejutni nem lehet, csak (különböző) szükségmegoldásokkal vagy úgysem. Pusztán az összesíthetőség kedvéért a „csak bejutni lehet” épületeket többnyire a nem akadálymenteshez soroltuk. Ahol értelemszerűen csak rövid időt kell eltölteni, ott az akadálymenteshez, de jeleztük a teljesség hiányát. 

3. A megvalósítás tervezett határidejére vonatkozó és a pénzügyi adatok (lásd részben a 3-7. számú táblázatokban):

Az adatszolgáltatók többsége azt jelezte, hogy a feladatot 2004 végéig biztos nem, később is meghatározhatatlan időn belül tudja (akarja) teljesíteni.
Mások a teljesítés évszámának beírták a 2005. évet, de az eddig akadálymentessé tett épületek számát az erre még váróké nagyságrendben meghaladja. Ez arra mutat, hogy tervezni lehet így, de teljesíteni mégsem. Különösen hogy tervezett összegeket elenyésző számban adtak meg. A 2. és a 3. pontban így kizárólag a tendencia bemutatása volt lehetséges, amelyből világossá vált, hogy a feladat 2005. január 1-jéig nem teljesíthető. 

A szövegben, a táblázatok mellé kapott információk lényege az 1999-es vizsgálathoz képest nem változott: „központi költségvetési (vagy más) támogatás nélkül esélyt sem látnak a feladat teljesítésére.”            

4.	Helyszíni szemlék tapasztalatai:

Az utóvizsgálat részeként az országgyűlési biztosok 2003-ban tartott két megyei látogatásán a vizsgált helyszínek mindegyikén megvizsgálták az akadálymentességet, illetve adatokat kértek arra vonatkozóan.

Intézmények	épület
db	akadály-
mentes	nem akadály-
mentes	részben akadály-
mentes	akadálymentessé tétele folyamat- ban van	
Békés Megyei Rendőr-főkapitányság	
21	
 2	
19	
-	
-	
Megyei Nyugdíjfo-lyósító Igazgatóság	
  2	
 -	
  1	
1	
-	
Megyei Munkaügyi
Központ	
 8	
 2	
  4	
2	
-	
Megyei Büntetés-
végrehajtási Int.	
 1	
 -	
  1	
-	
-	
Gyula Város
Polg. Hivatal	
 1	
 -	
  1	
-	
1	
Megyei Földmüv.
Hivatal	
 1	
 -	
  -	
1	
-	
Megyei Mentő-szolgálat	
 1	
 -	
  -	
1	
-	
Orosházi Határőr-
igazgatóság	
16	
 4	
  5	
7	
-	
Pándy Kálmán Kórház – Gyula	 
 7	
 7	
 -  	
-	
-	
Megyei Egészségbizt. 
Pénztár  	
2	
 -	
 -	
2	
2	
Békéscsaba
Polg. Hivatal	
 7	
  1	
 6	
-	
-	
Összesen:	67	16	37	14	3	
Komárom-Esztergom-
Megyei Egészségbizt.
Pénztár - Tatabánya
             - Esztergom  	

1
1	

-
1	

1
-	

-
-	

-
-	
Megyei Nyugdíjbizt.
Igazgatóság
              - Tatabánya
              - Esztergom	

1
1	

1
1	

-
-	

-
-	

-
-	
Matáv Pont
Ügyfélszolg. Iroda 	
1	
1	
-	
-	
-	
Észak-Dunántúli
Gázszolg. Rt. 	
1	
-	
1	
-	
-	
Észak-Dunántúli
Vízmű Rt. 	
1 	
-	
-
	
-	 
1	
Esthajnal Időskorúak
Otthona	
1	
-	
-	
-	
1	
Nappali melegedő
hajléktalanoknak
               - Esztergom 	

1	

1				
Vaszary Kolos Kórház - Esztergom 	
1	
1				
Pszichiátriai Betegek
Otthona	
1	
-	
1	
-		
Szent Rita Fogyatékos Otthon 
               - Esztergom 	

1	

1	

-	

-	

-	
Összesen	12	7	3	-	2	

A korábbi vizsgálathoz képest az Országgyűlési Biztosok Hivatalában a feltételek megváltoztak.
Az új épületben a panasziroda, a könyvtár, és az egész földszint akadálymentes. Az OTÉK-nak megfelelő vizesblokk, valamint a személylifthez való eljutás szintén. Sajnos a személyliftekbe csak bizonyos típusú kerekesszék fér be. A vegyes használatra kialakított fülkéjű (teher- és személyliftek) javítása, földszinti bejáratának kialakítása nem készült el. Így a szintén akadálymentes emeletek hozzáférhetősége korlátozott. 

Megállapítások:

A korábbi vizsgálat megállapításait és ajánlásait a megszólítottak valamennyien elfogadták. Teljesítésükről megállapítottam:

a) A hiányolt jogszabályalkotásról, azon belül a fogalom-meghatározásról, az összhang megteremtéséről: a folyamat elkezdődött, de (mint korábban is) változó és helyenként esetleges.
	Pozitív példaként említhető néhány új jogszabály, valamint a korábbi jogszabályok ilyen tartalmú módosítása pl.:

	- A sportról szóló 2000. évi CXLV törvény,
	- A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998.	évi XXVI. törvény,
	- Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény,
	- A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (2001. évi módosítás),
	- A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (2001.évi módosítás), 
	- A nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatásról szóló 173/2003. (X. 28.) Korm.      rendelet,
	- Az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatalról szóló 135/2003. (VIII. 29.) Korm. rendelet,
	- A gyermek-, ifjúsági és sportminiszter feladat- és hatásköréről szóló 157/2002. (VII. 11.) Korm. rendelet,
	- Az olimpiai központokról szóló 153/2001. (IX. 5.) Korm. rendelet, 
	- A sportrendezvények biztonságáról szóló 33/2001. (III. 5.) Korm. rendelet,
	- A lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet,
	- Az önkormányzatok tulajdonában lévő ingatlanvagyon nyilvántartási és adatszolgáltatási rendjéről szóló 48/2001. (III. 27.) Korm. rendelet,
	- A helyi önkormányzatok címzett és céltámogtási igénybejelentéséhez kapcsolódó 	megvalósíthatósági tanulmány tartalmáról és értékelésének rendjéről szóló 	104/1998. (V. 22.) Korm. rendelet,
	- Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet,
	- Az önkormányzatok tulajdonában lévő ingatlanvagyon nyilvántartási és adatszolgáltatási rendjéről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet,
	- Az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló 60/2003. (X. 20.) ESzCsM rendelet,
	- Az állami sportcélú támogatások felhasználásának szabályairól szóló 2/2003. (III. 18.) GyISM rendelet,
	- A fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányainak folytatásához szükséges esélyegyenlőséget biztosító feltételekről szóló 29/2002. (V. 17.) OM rendelet,
	- A közoktatási intézmények elhelyezésének és kialakításának építészeti-műszaki követelményeiről szóló 19/2002. (V. 8.) OM rendelet,
	- A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet.

	Ugyanakkor meg kell említeni, hogy a meghatározó jelentőségű építésügyi jogszabályok módosítása várat magára, az eddigi pedig újabb problémák forrása lett. 2001. január 1-jétől hatályos módosításával bekerült fogalom az Étv. 2. § 9. pontja szerint: „Közhasználatú építmény: az olyan építmény (építményrész), amely
	-    a település vagy településrész ellátását szolgáló funkciót tartalmaz, és
	- használata nem korlátozott, illetve nem korlátozható (pl. alap-, közép-, felsőfokú oktatási, egészségvédelmi, gyógyító, szociális, kulturális, művelődési, sport, pénzügyi, kereskedelmi, biztosítási, szolgáltatási célú építmények mindenki által használható részei), továbbá
	- használata meghatározott esetekben kötelező, illetve elkerülhetetlen (pl. a közigazgatás, igazságszolgáltatás, ügyészség építményeinek mindenki által használható részei), valamint, amelyet
	-    törvény vagy kormányrendelet közhasználatúként határoz meg.”

	Mint korábban a biztos, úgy most (már a gyakorlati tapasztalatok alapján) a közigazgatási hivatalok is jelezték, hogy a definíció újabb problémákat vetett fel. Ezek szerint pl. az Országháznak vagy a minisztériumoknak sem kell akadálymentesnek lenniük. De ugyanaz vonatkozik egy szállodára, ahol jellemzően nem a településen élők szállnak meg, hanem idegenek; vagy klinikák stb., amelyek ellátási körzete ennél jóval nagyobb.
	A tárca elkészítette az akadálymentesség árnyaltabb és pontosító követelményrendszerének a jogalkalmazók számára világosabb és követhetőbb szabályokat célzó tervezetét. A módosítások tárcaközi egyeztetése is megtörtént, a jogszabályok azonban nem jelentek meg.

	Mint fentebb jeleztem, nem tisztázott, hogy az újonnan, de nem akadálymentesen épült középületek esetében mi a teendő?

	Kevés előrelépés történt abban, hogy az egyes használati módoknak megfelelően meghatározzák a középületek mely részeinek kell akadálymentesnek lennie, melyek azok, amelyek a közforgalom részére nyitva állnak. Pl. kórházak, üzletek stb. Nyilvánvaló, hogy olyan területeket, amelyekre csak azok léphetnek be, akik foglalkozásuk szabályai szerint nem lehetnek mozgáskorlátozottak (pl. tűzoltólaktanya ilyen részei) nem feltétlenül kell akadálymentesíteni. Az egyes szakterületeknek megfelelően azonban ezt az elhatárolást nem az építésügyi hatóságnak kell eseti mérlegeléssel eldönteni, hanem a szakterületeknek azt előre meghatározni.
b)	A jogszabályok hatályosulásáról a fenntartók körében: a 48/2001. (III. 27.) Korm. rendelet beépítette az akadálymentesség felmérések kötelezettségét az önkormányzatok  tulajdonában lévő ingatlanvagyon nyilvántartási és adatszolgáltatási rendjéről szóló 147/1992. (XI. 6.) Korm. rendeletbe, és előírta: „1. § (1) Az önkormányzat tulajdonában lévő ingatlanvagyonról az e rendelet 1-5. számú melléklete szerinti ingatlanvagyon-katasztert (a továbbiakban: katasztert) kell felfektetni és folyamatosan vezetni.” Az épület műszaki adatai között szerepel az „akadálymentességi követelményeknek való megfelelőség”. Az adatközlés országos tapasztalatai szerint többek ezt a katasztert nem, vagy nem megfelelően vezetik.  
	Megállapítható volt, hogy az egyes fenntartókkal (általában a legnagyobbaknál) hiányoznak a náluk lévő ingatlanállomány akadálymentességére vonatkozó adatok.  	Ezért esetlegesnek tűnik azoknak az épületeknek a kijelölése, ahol az akadálymentességet megvalósítják. Látható, hogy a rendelkezésre álló eszközök szűkösek, ezért általában ott kerül sor az akadálymentesség megvalósítására, ahol egyébként is felújítási, átalakítási munkák zajlanak.
	Kevéssé játszik szerepet az, hogy a mozgáskorlátozottak életfeltételei hogyan változnak. Általuk feltétlenül igénybeveendő, életük fenntartásához, ügyeik intézéséhez elengedhetetlenül szükséges épületek; a nem több közül választható intézmények stb. előre sorolandók lennének akkor, ha az összes középület ilyen átalakítása egyszerre nem lehetséges. A sorolhatóság jogszabályi feltételei, valamint az épületállomány felmérése hiányoznak.

	Megállapítható volt, hogy a fenntartók többsége egyáltalán nem értékeli fenyegető mulasztásként, jogsértésként azt, ha 2005. január 1-jéig a törvényi előírásnak nem tesznek eleget. (Tekintve, hogy az országgyűlési biztosnak erre nincs hatásköre és eszköze, a vizsgálatnak sem most, sem eredetileg nem volt szempontja, hogy az adott fenntartónak volna-e a teljesítésre módja, vagy sem.) Nem merült fel a jogalkotó (és e vizsgálat szempontjai szerint egyben intézményfenntartó, költségvetést biztosító) szervek részéről az a kérdés/válasz, mi legyen azokkal a közintézményekkel, amelyek nem akadálymentes épületben működnek. Ha az ott végzett közszolgáltatás 2005. január 1-je után sem vehető igénybe mozgáskorlátozottak részéről, ez az intézmény bezárását, a működés megszüntetését jelenti-e. Ha nem, milyen más következménye van a kötelezettség nem teljesítésének, van-e egyáltalán. Kiemelt jelentőségű lenne ezért az alapjelentés 1/h. pontjában megfogalmazott hiányosságok kiküszöbölése. 
	„… építészeti átalakításokat kiváltó megoldásokat már alkalmaznak és azokra a jövőben is szükség lesz. Amennyiben az alkalmazott megoldás egyenértékű eszköz a mozgáskorlátozottak jogai érvényesítésében, akkor nyilván elfogadható és alkalmazható. Ha nem teljes értékű, de biztonságos, az emberi méltóságot nem sértő, az épületben elhelyezett funkció igénybevételét lehetővé tevő megoldásról van szó, alkalmazása megfontolandó, akár ideiglenes jelleggel megengedhető lenne. Annak jogszabályi keretei, hogy a törvényben előírt abszolút kötelezettséghez képest milyen rész-, helyettesítő-, ideiglenes- vagy végleges megoldások fogadhatók el, hiányoznak.”
	Az utóvizsgálat szerint elterjedt megoldások például a korlátlift, a „kihelyezett” ügyintézés akadálymentes más helyszínen vagy akár a mozgáskorlátozott lakásán. Azonban ma ezek egyike sem felel meg a törvényi előírásoknak. Ugyanakkor látható, hogy a hiányosságok nagyságrendje miatt minden, a mai állapothoz képest előrelépést jelentő megoldást támogatni kell. Addig is, amíg a végcél, a (csaknem) teljesen akadálymentes épített környezet megteremthető.      
  	Az utóvizsgálatból az is megállapítható, hogy a minden lehetőséget megragadó teljesítők és az (ilyen vagy olyan okból) érdektelenséget mutatók között a távolság nőtt. Megvalósulni látszik a korábbi jelentésben jelzett tendencia, mely szerint: „a mozgáskorlátozottak csoportján belül is fenyeget a hátrányos megkülönböztetés annak függvényében, hogy az általuk igénybeveendő középületek tulajdonosai mikor, milyen mértékben tudnak vagy akarnak a törvényben előírtaknak eleget tenni, feltéve, hogy azt nem 2005. január 1-jéig és nem teljes körűen teszik.”

c)	A KH-k a biztosi ajánlások teljesítéseként a korábban feltárt törvénysértő ügyekben eljártak; felügyeleti ellenőrzés és célvizsgálatok körében vizsgálják az akadálymentesség követelményének teljesítését; továbbképzések formájában segítik az egységes jogalkalmazást. Ennek ellenére több új épület is törvénysértő engedélyt kapott. Néhány ügy vizsgálata folyamatban van, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője arról értesített, hogy az adatgyűjtésből most tudomására jutott eseteket kivizsgáltatta, saját hatáskörében intézkedett, illetve ügyészi óvást kezdeményezett. (Az esetek többségében itt is jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogok miatt az engedélyezési eljáráson belül nincs mód intézkedésre.)
	Az építési hatósági eljárásokról megállapítható, hogy azokban az esetekben, ahol nem teljesült az akadálymentesség, két fő csoportra volt visszavezethető az ok: az egyik, hogy a közhasználatúság fogalma és ezért alkalmazása is bizonytalan. A másik, hogy kisebb orvosi rendelőnél, üzleteknél stb. (de még iskola ki- vagy átalakításnál is) úgy nyilatkoznak, „hogy nincs a településen mozgássérült”. Sokszor úgy ítélik, számtalan, a döntés pillanatában hiánnyal küzdő terület van, amire a költségvetésből költeni kell. Ezért az a jövőben kötelezettség, hogy „ha majd lenne itt mozgássérült, annak kellene” – pazarlásnak tűnik. 

	Nagyobb településeken jellemző válasz, hogy „nem jár ide mozgáskorlátozott gyerek, ezért nem kell”. Hogy azért nem jár, mert nincs rá lehetősége, valahogy elsikkad.

	Az engedélyköteles átalakítások, felújítások visszatérő kérdése az, ha az épület közlekedési rendszerét, vizesblokkját egyébként nem érinti a tervezett munka (pl. tető-, födémcsere) lehet-e megkövetelni az akadálymentesség ezúttal való teljesítését?

	A jogalkalmazókat az is elbizonytalanította, hogy orvosi rendelőt, patikát, építenek (rosszul értelmezett) takarékosságból úgy, hogy az nem akadálymentes, és ezt senki nem kifogásolja. Ugyanakkor vendéglátóhelyek tulajdonosait elmarasztalja a bíróság, és kötelezi az akadálymentesség megteremtésére, holott a határidő 2005. január 1. Ezekben az esetekben a hatóságot is elmarasztalják, annak ellenére, hogy a fogalmak sem tisztázottak pl. a közhasználatúság kérdésében.   

5. Összegzés:

A 434/1998. számú jelentésben és ajánlásának 1-6. pontjában foglaltak teljesítését, illetve teljesülését vizsgálva megállapítottam, hogy az ott feltárt hiányosságok megszüntetésére, az ajánlott intézkedések folytatására továbbra is szükség van.
Az érintett állampolgároknak a hátrányos megkülönböztetés tilalmával, az esélyegyenlőséghez, az élethez és az emberi méltósághoz való jogaikkal kapcsolatos visszásságok ma is léteznek.
Felszámolásuk az eredeti törvényi határidő lejárta után is csak fokozatosan, az egész társadalom összefogásával valósítható meg.

Az utóvizsgálatban feltártak azt is mutatják, hogy a hátrányos helyzet felszámolása egyre inkább pénzügyi feltételektől, valamint a meghozandó tulajdonosi-, és a közszolgáltatások szervezésére vonatkozó döntésektől függ.
Ezeknek kisebb részében van az országgyűlési biztosnak hatásköre, a túlnyomó többség azonban kívül esik azon.

A korábbi vizsgálat óta a kormányzati munkamegosztás változásával esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter kezdte meg működését, akiknek a 107/2003. Korm. rendelet szerint a feladat- és hatásköre:

 „… közreműködik … a fogyatékkal élőket, …. érintő egyenlőtlenségek megszüntetésére irányuló tevékenységben, …. az esélyteremtés összkormányzati tervezésében, programjaink kialakításában, fő feladata az esélyegyenlőségi szempontok megjelenítése és érvényesítése a kormányzati tevékenységben, … 
…. koordinációs tevékenysége kiterjed …… a fogyatékkal élőket … érintő hátrányos megkülönböztetés felszámolására, az esélyteremtést célzó kormányzati intézkedésekre, az ilyen irányú tervek, programok összehangolására. Ennek keretében javaslatokat dolgoz ki az egyenlő bánásmód érvényesítését és a hátrányos helyzetben lévők esélyegyenlőségét szolgáló intézkedésekre.
A tárca nélküli miniszter tevékenysége a hátránnyal élők kirekesztettségének csökkentésére, az emberi méltóság és az egyenlő bánásmód elvének minél szélesebb körű érvényesítésére irányul. Ennek érdekében kapcsolatot tart és együttműködik az állampolgári jogok országgyűlési biztosával, a kisebbségi jogok országgyűlési biztosával, hazai és nemzetközi érdek- és jogvédő szervezetekkel. …”

„…a) előkészíti az Országgyűlés és a Kormány hatáskörébe tartozó döntések tervezeteit;
b) véleményezi a kormány-előterjesztések és a miniszteri rendeletek tervezeteit;
c) jogi szabályoást igénylő kérdésekben – törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján – rendeletet alkot …”

A miniszter asszony levele alapján hivatala is kialakítás alatt áll, feladata lesz: „ ... a miniszterhez és a hivatalhoz forduló személyek és szervezetek esélyegyenlőséget érintő problémáiban való tanácsadás és szakmai közreműködés; az esetek téma szerinti gyűjtése, elemzése; a jellegzetes gondok feltárása, javaslatok gyűjtése, továbbítása, valamint a közérdekű problémák orvoslására javaslat tétel.”

Ezért az utóvizsgálat alapján a korábbi ajánlásokat fenntartom. Azokat az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszternek címezve ismétlem meg, a teljesítés folytatását és az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdése szerinti, az esélyegyenlőség megvalósítását célzó intézkedések megtételét szorgalmazom. 

Az utóvizsgálatban rendkívül nagymennyiségű egyéb információhoz jutottam. Ezek ismerete nagymértékben előmozdíthatja az akadálymentesség megteremtését, azonban a biztosi jelentés terjedelmét meghaladja ilyen mennyiségű információ közreadása.
Ezért az adatközlők közül a kormányzati szervek beérkezett anyagát jelentésemmel egyidejűleg megküldöm az esélyegyenlőségi miniszternek. A további adatközlőktől felhatalmazást kérek az általuk szolgáltatott dokumentumok átadásához. 
Javaslom a beérkezett információhalmaz felhasználását az esélyegyenlőség megteremtése érdekében.

A 7. pontban tett ajánlásomról megállapítottam, hogy azt a közigazgatási hivatalok vezetői teljesítették. Azonban új törvénysértő engedélyek születtek, amelyekre nézve ajánlásomat megismétlem.      

Budapest, 2003. december

Lenkovics Barnabás