Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3071/2003. számú ügyben
Kapcsolódó ügyek: OBH 4066/2003.; 4395/2003.; 4430/2003.; 4831/2003.; 4959/2003.;

Ügyintéző:                     dr. Somosi György
Tárgy: Összefoglaló jelentés a szabadtéren
tartott rendezvények lakókörnyezetre
gyakorolt zavaró hatásai tárgyában

A vizsgálat megindulása
2003-ban több olyan beadvány érkezett az Országgyűlési Biztosok Hivatalába, amelyben az indítványozók a lakóhelyük közelében tartott szabadtéri rendezvények zaját sérelmezték.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a beadványokban előadott panaszok egymástól némileg eltérő jellegére is - tájékoztatást kértem az engedélyezett rendezvények számáról, a helyi önkormányzati rendeleteknek a lakóközösség alkotmányos jogai védelmét szolgáló rendelkezéseiről, valamint az érintett szerveknek a lakossági panaszok alapján tett intézkedéseiről.

A megállapított tényállás
OBH 3071/2003. számú ügy
A budapesti Ráday utcában lakó panaszosok az utcában lévő nagyszámú vendéglátó-hely és teraszaik működése mellett azt kifogásolták, hogy az utcában egyre gyakrabban tartanak kulturális rendezvényeket, melyekhez lezárják az utcát a közlekedés elől.
A Ferencvárosi Önkormányzat tulajdonát képező közterületek használatáról szóló 20/1996. (IV.26.) sz. rendelet melléklete szerint a Ráday utca és a Bakáts tér kiemelt ferencvárosi közterület. A közterület-használati hozzájárulás meghatározott időre, legfeljebb egy évre, pavilonok esetében legfeljebb 3 évre adható. A hozzájárulásról a polgármester dönt. A vendéglátó üzletek nem eseti jellegű kitelepülésekor közterületen zeneszolgáltatás 22 óráig, kiszolgálás 23 óráig végezhető, a közterületi vendéglátás üzleti körülményeit 24 óráig meg kell szüntetni.
A zajvédelem helyi szabályozásáról szóló 13/2002. (VI.26.) számú rendelet 6. § (2) bekezdése rögzíti, hogy szabad térben, védendő épület homlokzatától számított 25 m-en belül zajt keltő ipari tevékenység, zeneszolgáltatás a 3. § (zajvédelmi követelmények) előírásainak teljesülésétől függetlenül tilos. Ugyanitt a vendéglátó egységek kerthelyiségeinek működtetése, vagy bármely szabadtéri, zajkeltő tevékenység 22.30-7 óra között tilos. A (9) bekezdés ugyanakkor úgy rendelkezik, hogy különösen indokolt esetben – eseti rendezvény, vagy halaszthatatlan építési munka esetén, egyedi kérelemre – a jegyző felmentést adhat a (2) bekezdés előírásainak betartása alól.
Az engedélyezett, illetve meglevő zajforrás által okozott zajra vonatkozó bejelentés esetén a hatóság ellenőrző zajvizsgálatot végeztet. (7. § (9) bekezdés)
2002-ben 5, 2003. I. félévében 3 közterület használati hozzájárulást adtak ki a Ráday utca területére, rendezvények lebonyolítása céljából. A hozzájárulások általában sátrak, dobogók, míg a Filmfesztivál és a Ferencvárosi Nyári Játékok keretében színpad felállítására vonatkoztak. A rendezvények időtartama általában 3 nap, ennél a Ferencvárosi Nyári Játékok rendezvénysorozat tartott - egyébként lényegesen – hosszabb ideig, mintegy 3 hétig.
A keskeny, mindkét oldalon többemeletes épületekkel határolt Ráday utcában tartott rendezvények a terület zártsága miatt fokozottan zavaró hatással járhatnak.

OBH 4066/2003.
A kőbányai panaszos a Kőrösi Csoma sétányon, illetve a Liget téren tartott rendezvények, valamint a közeli építkezés zavaró hatását sérelmezte.
A panaszos a jegyzőnek küldött sürgős intézkedést kérő levelében kilátásba helyezte, hogy amennyiben a közeljövőben nem tesz hathatós intézkedést, birtokháborítás miatt peres eljárást indít. A kerületi főépítész megkereste a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőséget, valamint a tulajdonos Főpolgármesteri Hivatalt és erről értesítette a panaszost is. A Felügyelőség a kivitelezés idejére zajkibocsátási határértéket állapított meg, annak teljesítését a kivitelezés folyamán környezeti zajméréssel ellenőrzi. Az építésügyi hatóság úgy rendelkezett, hogy zajos tevékenységgel járó építési munkák éjszaka és munkaszüneti napokon nem végezhetők.
A zenés rendezvényekkel kapcsolatban a polgármester arról tájékoztatott, hogy kizárólag a 2002. szeptember 28-án tartott szórakoztató program rendezésére adtak közterület használati hozzájárulást.
A kerületi polgármester válaszában rámutatott, hogy a 139 lakásos társasház építése sűrűn lakott területen folyik, ahol jelentős a villamos, autóbusz és gépkocsi közlekedés. A panaszos tehát a rendezvények mellett a közlekedés és a közeli építkezés zaját is kénytelen elviselni.

OBH 4395/2003.
A tököli művelődési ház által szervezett, minden év augusztusában tartott egy hetes rendezvénysorozat miatt fordult a hivatalhoz egy helyi lakos. Sérelmezte, hogy ennek keretében szabadtéren este 22 órától elviselhetetlen hangerővel zenélnek hajnali 3-4 óráig.
2000 májusában szakvélemény készült a művelődési ház zenés rendezvénye által keltett zajhatásról. Eszerint a zajkibocsátás a vonatkozó előírásoknak nem felelt meg, a legnagyobb túllépés mértéke 14 dB volt. A szakvélemény megállapította, hogy a környezeti zajterhelés mértéke jó minőségű, akusztikai tervező bevonásával megvalósított, a telekhatáron elhelyezett, a lakóhelyi környezethez alkalmazkodó – lehetőség szerint zöldfelülettel rendelkező – hanggátló fallal csökkenthető a megengedett érték alá. (A vizsgálat nem a panaszos ingatlanán, hanem a művelődési házzal közvetlenül szomszédos ingatlanon történt. Célja a Művelődési Ház működése miatti zajpanasz jogosságának alátámasztása volt.)
Az újabb, 2002. július 6-án végzett vizsgálat megállapította, hogy éjjel minden irányban jelentős a túllépés. A szakvélemény szerint a művelődési háztól kb. 200 m-es körzetben fennáll a határérték-túllépés, melynek mértéke – a távolságtól függően – 5-től 15 dB-ig terjed.
A Művelődési Ház közvetlen szomszédságában lakó személy a zajhatás miatt polgári peres eljárást indított az Önkormányzat ellen.
A panaszos kifejezetten a szabadtéri rendezvény megtartását, tehát nem általában a Művelődési Ház működését sérelmezte. A népszerű, egy hétig tartó Nemzetközi Folklór Fesztivál keretében a Művelődési Ház előtti parkolóban felállított színpadon táncegyüttesek lépnek fel. A műsor után rendszerint utcabált tartanak.

OBH 4430/2003.
A főváros 13. kerületében található „Duna Plaza” bevásárlóközpont előtti területen tartott zenés műsorok, reklámcélú rendezvények zavaró hatását sérelmezte egy közelben lakó.
A zajvédelem helyi szabályozásáról szóló 17/1999. (IV.15.) ÖK. számú rendelet 12. § (2) bekezdése alapján új hangosító berendezés telepítése, illetve alkalmazása engedélyköteles, amelyről a jegyző a létesítmény üzemeltetőjének kérelmére dönt.
A „Duna Plaza” Kereskedelmi Központban két kereskedelmi egység rendelkezik – épületen belüli – hangosító berendezés használatára jogosító engedéllyel. Ezen tevékenységek épületen kívüli zajhatást nem eredményeznek és a panaszok sem ezen tevékenységek ellen irányulnak. A jegyző a „Duna Plaza” épületén kívüli területekre sem 2002-ben, sem 2003 első 9 hónapjában nem adott engedélyt hangosító berendezés használatára. Ilyen kérelem a Polgármesteri Hivatalba nem is érkezett.
A jegyző megerősítette, hogy a „Duna Plaza” épület melletti területen alkalomszerűen reklámcélú rendezvényeket tartanak. Ezeken többször előfordult hangosító berendezés engedély nélküli használata. A rendezvények (akciók) által igénybe vett terület magántulajdonú terület, ezért engedély nélküli közterület-használat miatt a hatóságnak nem volt intézkedési lehetősége.
A rendezvények gyakran csak egy-két napig tartanak, ezért gondot okozott a résztvevők kilétének utólagos felderítése. A jegyző a lakosságot zavaró jelenség visszaszorítása érdekében korábban megkereste a „Duna Plaza” Kereskedelmi Központ tulajdonosát, hogy – mint tulajdonos – ne járuljon hozzá olyan rendezvények megtartásához, amelyek megtartása előtt az érintettek nem szerzik be a hangosító berendezés üzemelésére vonatkozó hatósági engedélyt. E kezdeményezés nem hozta meg a kívánt eredményt, ezért a jegyző ismételt megkereséssel él a tulajdonos felé.

OBH 4831/2003.
A panaszos a Felvonulási téren és a Petőfi csarnok környékén lévő közterületen tartott rendezvények zavaró hatását sérelmezte.
A Fővárosi Önkormányzat tulajdonában levő közterületek használatáról és rendjéről szóló 60/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendelet 5. § (1) bekezdése alapján a közterület-használati ügyekben – bizonyos kivételekkel - a Fővárosi Közgyűlés Várostervezési és Városképvédelmi Bizottsága dönt.
A fővárosi közterületek használatáról és a közterületek rendjéről szóló 59/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendelet 4. § (1) bekezdése értelmében a közterület rendeltetésétől eltérő használatához a tulajdonos hozzájárulása, illetve a hozzájárulást is tartalmazó szerződés megkötése (közterület-használati hozzájárulás) szükséges. Közterület-használati hozzájárulást kell beszerezni: kiállítás, vásár, sport- és kulturális rendezvények, mutatványos tevékenység folytatásához, valamint az ezekhez kapcsolódó ideiglenes parkolók létesítéséhez, fennmaradásához; a közterület egyéb turisztikai, kereskedelmi, vendéglátó-ipari hasznosításához (pl. vendéglátó-ipari terasz, előkert). [(2) bekezdés l) n) pont] A 7. § (1) bekezdése szerint a közterület-használati hozzájárulási kérelem elbírálása során figyelembe kell venni a Fővárosi Szabályozási Kerettervet [FSZKT, 46/1998. (X. 15.) Főv. Kgy. rendelet], a Budapesti Városrendezési és Építési Keretszabályzatot [BVKSZ 47/1998. (X. 15.) Főv. Kgy. rendelet], az adott területre vonatkozó Kerületi Szabályozási Tervet (KSZT), valamint a Kerületi Városrendezési és Építési Szabályzatot (KVSZ) a városképi, műemlékvédelmi, közegészségügyi és köztisztasági előírásokat, kereskedelmi és turisztikai szempontokat, s érvényesíteni kell a jogszabályok előírásait is. 
Az önkormányzati hozzájárulás minden esetben tartalmazza, hogy a használó köteles a tevékenysége során a zaj- és rezgésterhelési határértékekről szóló 8/2002. (III.22.) KöM-EüM együttes rendelet és a vonatkozó zajrendelet előírásait betartani. Zenei programok során erősítés csak 22 óráig alkalmazható.
A Várostervezési és Városképvédelmi Bizottság a Felvonulási téren 2002-ben 10, 2003. első 9 hónapjában 14 rendezvényt engedélyezett, míg a Városligetben ez a két adat 27, illetve 36. Eszerint a Felvonulási téren és a Városligetben 2002-ben összesen 37, 2003. első kilenc hónapjában viszont már 50 rendezvényt engedélyeztek. A 2003-as adatok nem a teljes évre vonatkoznak, ugyanakkor az előző év hasonló időszakának adatai ismeretében a negyedik negyedévben minden bizonnyal nem növekedett számottevően az engedélyezett rendezvények száma. Leggyakrabban május és augusztus hónapban tartottak rendezvényeket a két, kiemeltnek minősülő fővárosi közterületen.
 rendezvények kategóriába beletartoznak az egy napos koncertek, az egy-két napos sportrendezvények, és a több napos kulturális események is.

OBH 4959/2003.
A VI. kerületi Teréz körúton lakó panaszos előadta, hogy a „Budapest parádé” elnevezésű rendezvény programjai rendkívül zavarják a felvonulással érintett útvonal közelében lakók nyugalmát. Az indítványozó nem általában a zenés rendezvények, hanem kizárólag a „Budapest parádé” megtartását kifogásolja. A panaszos szerint a kerület utcáin 22 óra után is folytatódik a zenés szórakozás.
A Fővárosi Közgyűlés Várostervezési és Városképvédelmi Bizottsága 3 évre – 2002-2004 – járult hozzá a „Budapest Parádé” elnevezésű rendezvény közterület-használatához. A rendezvény koordinálása a Főpolgármesteri Hivatal PR Irodájának feladata. A Főváros minden év elején tájékoztatja a rendőrséget nagyrendezvényeiről. A „Budapest Parádét” illetően a szervező Sziget Kft. vette fel a kapcsolatot közvetlenül a Budapesti Rendőr-főkapitánysággal.
A 2002. június 24-én kötött ún. használati megállapodásban az áll, hogy a használó köteles a rendezvények során a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 4/1984. (I.23.) EüM rendelet és a vonatkozó zajrendelet előírásait betartani. A megállapodás rögzíti azt is, hogy zenei program során erősítés csak este 22 óráig alkalmazható. Megjegyzem, hogy a 4/1984. (I.23.) EüM rendelet 2002. április 21-től hatálytalan. A „Használati megállapodás” létrejöttének időpontjában a zaj- és rezgésterhelési határértékeket már a jelenleg is hatályos 8/2002. (III.22.) KöM-EüM együttes rendelet állapította meg.
A megállapodás értelmében a közterület-használati díj fizetése alól a Bizottság mentességet adott.
A Vállalkozási és Vagyonkezelési Ügyosztály megkeresésére a Sziget Kft. összefoglalta a rendezvény köznyugalma érdekében tett intézkedéseket. Eszerint 2003-ban a BRFK 156 rendőr biztosításával látta el a rendezvény biztosítását. Az In-Kal biztonságtechnikai cég mintegy 600 fővel segítette a fesztivál zavartalan lebonyolítását (kamionok védelme, felvonulási útvonalak kereszt utcáinak lezárása, csomópontok irányítása, szoborbiztosítás stb.). A parádé 22 órakor befejeződött, a rendőrség tájékoztatása szerint a rendezvény eseménymentes volt. A Kft. ügyvezető igazgatója megemlítette, hogy a rendezvényeken résztvevő szervezetek a parádétól függetlenül a város több pontján ún. „after party”-kat tartottak.
A 2003. évi „Budapest Parádén” mintegy 600 ezren vettek részt. A szervező Sziget Kft. számára elsősorban a felvonulás utáni úgynevezett bónusz-parti hoz bevételt. A Budapesti Rendőr-főkapitányság sajtóügyeletese az MTI érdeklődésére késő este elmondta: a rendezvényen nem volt szükség rendőri beavatkozásra. A Budapest Parádé immár negyedik alkalommal indult útjára az Erzsébet térről; a központi ünnepség a Hősök tere, a Felvonulási tér illetve az Andrássy út egy részének 44 pontján zajlott. A parádé csaknem félszáz mozgó színpadán több száz lemezlovas és zenekar mutatkozott be. A Budapest Parádét 22 órakor tűzijáték zárta, azt követően pedig a város szinte valamennyi nagyobb klubjában úgynevezett afterparty-kat tartottak.
Ötszáz köbméter szemetet szedtek össze a Budapest Parádé után az Andrássy úton a Fővárosi Közterület-fenntartó (FKF) Rt. dolgozói - közölte a cég szóvivője vasárnap az MTI-vel. "Várhatóan összesen mintegy 800 köbméter szemét összegyűjtéséről és elszállításáról kell gondoskodni, mert az Andrássy útba torkolló mellékutcákban is sok a hulladék". Az FKF Rt. munkatársai szombaton kora este kezdtek hozzá a munkához, tizenegy takarító, illetve mosógéppel, tíz szemétszállító és egy egyéb járművel, mondta. A szóvivő közlése szerint várhatóan vasárnap estére helyreáll a rend a Budapest Parádé teljes útvonalán. A szervezők szerint a Budapest Parádé, amellett, hogy a Főváros nyárzáró eseménye, a legnagyobb szórakoztató zenei „kiállítás" is egyben, hiszen klubok és médiumok majd' félszáz mozgó színpadán többszáz Dj és zenekar mutatkozik be, közöttük igazi világsztárok. A Budapest Parádét a Sziget Kulturális Szervezőiroda 2000-ben azzal a céllal hívta életre, hogy egy nyárzáró utcafesztivál keretében, karneváli hangulatban, guruló színpadokon mutassák be a hazai kulturális-szórakoztató élet „legszínesebb" szereplőit. Az idei eseményen egy veterán Ikarusz busszal képviselteti magát a Budapesti Tavaszi és Őszi Fesztivál, az Oktogonon fúvószenekarok fogadják a fesztiválozókat, míg a Hősök terén a nagyszámú, elsősorban elektronikus zenei kamionok között egy 50 négyzetméteres videófalon a Budapest Parádé egyes helyszíneinek élőképeit láthatja a nagyközönség. Ugyancsak a Hősök terén három színpadról összesen 16 fényágyú pásztázza az eget, míg a szoborcsoport mögött lézershow lesz látható.
A felvonulás érinti Budapest egyik legszebb és leghíresebb útját, a többemeletes bérházakkal, villákkal, fasorral szegélyezett, a Világörökségi Listára 2002-ben felkerült Andrássy utat.
A rendőrség és a biztonságtechnikai cég a fesztivál zavartalan lebonyolításában, az útvonalak biztosításában vesz részt. A rendőrség olyan tartalmú nyilatkozatából, hogy a rendezvény eseménymentes volt, nem következik, hogy ne lett volna zavaró.
A használati megállapodásban és a helyszínrajzon 20 darab mobil illemhely szerepel, amelyeket a Hősök terén és a Felvonulási tér Városliget felé eső részén helyeznek el. A résztvevők nagy számára tekintettel feltétlenül indokolt az illemhelyek számának növelése, valamint azoknak a Dózsa György út mellékutcáiban és a felvonulási útvonalon történő elhelyezése.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
112. § (1) A tulajdonost megilleti az a jog, hogy a dolog birtokát, használatát vagy hasznai szedésének jogát másnak átengedje, a dolgot biztosítékul adja vagy más módon megterhelje, továbbá hogy tulajdonjogát másra átruházza vagy azzal felhagyjon.
115. § (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköréről
85. § (1) A települési önkormányzat képviselőtestületének feladat- és hatáskörébe tartozik e) a helyi zaj- és rezgésvédelmi szabályok megállapítása.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
6. § (1) A környezethasználatot úgy kell megszervezni és végezni, hogy
a) a legkisebb mértékű környezetterhelést és igénybevételt idézze elő;
b) megelőzze a környezetszennyezést;
c) kizárja a környezetkárosítást.
(2) A környezethasználatot az elővigyázatosság elvének figyelembevételével, a környezeti elemek kíméletével, takarékos használatával, továbbá a hulladékkeletkezés csökkentésével, a természetes és az előállított anyagok visszaforgatására és újrafelhasználására törekedve kell végezni.
(3) A megelőzés érdekében a környezethasználat során a leghatékonyabb megoldást, továbbá a külön jogszabályban meghatározott tevékenységek esetén az elérhető legjobb technikát kell alkalmazni.
7. § A 6. §-ban foglaltak érvényesítése érdekében jogszabály előírhatja a környezethasználat feltételeit, illetőleg korlátozó vagy tiltó rendelkezéseket állapíthat meg.

1999. évi LXIII. törvény a közterület-felügyeletről
1. § (1) A közterületi rend és tisztaság védelméről a települési önkormányzat közterület-felügyelet, illetőleg közterület-felügyelő útján gondoskodhat.
(4) A felügyelet feladata:
a) a közterületek jogszerű használatának, a közterületen folytatott engedélyhez, illetve útkezelői hozzájáruláshoz kötött tevékenység szabályszerűségének ellenőrzése;
b) a közterület rendjére és tisztaságára vonatkozó jogszabály által tiltott tevékenység megelőzése, megakadályozása, megszakítása, megszüntetése, illetve szankcionálása;
c) közreműködés a közterület, az épített és a természeti környezet védelmében;
d) közreműködés a közrend, a közbiztonság védelmében.
6. § (1) A felügyelet a képviselő-testület által meghatározottak szerint együttműködik a rendőrséggel, a polgári védelemmel, a vám- és pénzügyőrséggel, a hivatásos önkormányzati tűzoltósággal, határterületen a határőrséggel, az egyéb állami ellenőrző és önkormányzati szervekkel, társadalmi szervezettel, így különösen a polgárőrség helyi szervezetével, valamint a feladatai ellátásához segítséget nyújtó egyéb szervezettel.
7. § (1) A felügyelő a jogszabályban meghatározott feladatainak ellátása érdekében rendszeres, illetőleg folyamatos hatósági ellenőrzést végez illetékességi területén.
8. § (1) A felügyelő köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha a feladatkörébe tartozó jogszabálysértő tényt, tevékenységet, mulasztást észlel vagy olyan tényt, tevékenységet, mulasztást hoznak tudomására, amely a feladatkörébe tartozó ügyben beavatkozást tesz szükségessé.
19. § A felügyelő az intézkedéssel egyidejűleg köteles felhívni az elkövetőt a szabálysértés azonnali vagy ésszerű határidőn belüli megszüntetésére. A közterület használatára vonatkozó jogerős határozatban, tulajdonosi (kezelői) hozzájárulásban foglaltak megszegése vagy elmulasztása esetén a felügyelő köteles felhívni a kötelezettet az előírások betartására.

12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) veszélyes mértékű zaj: a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket.
(3) Veszélyes mértékűnek minősül az a zaj is, amelyre - jellegéből adódóan - határértéket nem lehet előírni, illetőleg a zajkeltés azonos körülmények között nem ismételhető, de érzékszervi észleléssel megállapíthatóan emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.
25. § Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az első fokú környezetvédelmi hatósági jogkört:
a) a szolgáltató tevékenységet ellátó új és működő üzemi létesítmény esetén a 6. § (1) bekezdés, a 12. § (1) bekezdés, a 13. § (2) bekezdés, a 15. § (1) és (2) bekezdései és a 21. § alapján indult ügyekben a jegyző,
b) egyéb üzemi létesítmény esetén a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség,
c) szolgáltató és egyéb tevékenységet egyaránt ellátó üzemi létesítmény esetén a felügyelőség gyakorolja.
27. § A helyi zaj- és rezgésvédelmi szabályokat a népjóléti miniszter által a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben meghatározott keretek között az önkormányzat állapítja meg.

8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról

1. § (1) Az üzemi telephelytől, berendezéstől, technológiától, valamint kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől és egyéb helyhez kötött külső zajforrástól (üzemi létesítmény) származó zaj terhelési határértékeit a zajtól védendő területeken az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) Alkalmi kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől származó zajterhelésre a környezetvédelmi hatóság - az üzemeltetőnek, illetve a rendezvény szervezőjének szakértői véleménnyel alátámasztott kérelmére - meghatározott időtartamra az 1. számú melléklet szerinti zajterhelési határértékekhez képest eseti túllépést engedélyezhet, amelynek mértéke legfeljebb 10 dB lehet.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
44/A. § (1) b) A helyi képviselőtestület: (…) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
1. A konkrét beadványokból, valamint a korábban vizsgált, környezetvédelmi tárgyú panaszokból kiolvasható az állampolgárok környezet-tudatosságának erősödése. A lakosság egyre érzékenyebben reagál a környezetében történő, a megszokott életvitelt megváltoztató zavaró jelenségekre.
A vizsgált ügyekben a panaszosok azt sérelmezték, hogy a szabadtéren tartott rendezvények zavarják nyugalmukat. A beérkezett iratokat tanulmányozva megállapítható, hogy a 4395/2003. számú ügyben a szabadtéri rendezvény mellett a művelődési házban tartott szórakoztató rendezvények zavaró hatásával is számolni kell, míg a 3071/2003. számú ügyben az indítványozók kifejezetten sérelmezték a Ráday utcában üzemelő nagyszámú vendéglátó-egység működését is. (A vendéglátó-egységek működésével összefüggő lakossági panaszok miatt 2002-ben átfogó vizsgálatot folytattam. Az időközben érkezett újabb beadványok miatt utóvizsgálatot rendeltem el.)
A rendezvények időtartama eltérő: a „Budapest Parádé” évente egy alkalommal, fél napig, a tököli rendezvény-sorozat egy hétig, más helyszíneken évente több alkalommal, hosszabb-rövidebb ideig tartanak a kifogásolt szabadtéri rendezvények.
Különbséget kell tenni a rendezvények jellege tekintetében is: a zenés, állandó zajhatással járó események (leginkább a koncertek) zavaróbbak, mint a hangosítást ritkábban és rövidebb ideig alkalmazó kulturális rendezvények (pl. könyvhét).
2. Kőbánya polgármestere egyetlen rendezvényhez adott hozzájárulást, míg a XIII. kerületi jegyző a vizsgált időszakban egyáltalán nem adott engedélyt hangosító berendezés használatára, miközben az indítványozók több szabadtéri eseményről is beszámoltak. A XIII. kerületi jegyző maga is megerősítette, hogy reklámcélú rendezvények alkalmával gyakran történik hangosító berendezések engedély nélküli használata.
A közterület használati engedély kiadása iránti kérelem esetén az önkormányzat sajátos kettős helyzetben van: a használat átengedésével járó bevételen túl a rendezvények közösségi igényeket elégíthetnek ki, továbbá hozzájárulhatnak a közösség kulturális fejlődéséhez (pl. könyvhét). Az önkormányzati törvény értelmében a települési önkormányzat feladata egyebek mellett a közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, a sport támogatása is. Figyelemmel kell ugyanakkor lennie arra, hogy sűrű, nagyvárosias beépítettségű lakóterületeken a zenés (hangosító berendezést alkalmazó) rendezvények rendkívül zavarhatják a környéken lakókat, emellett a közlekedést, a lakóhelyek megközelítését is megnehezíthetik, végső soron a megszokott életvitelt is megváltoztathatják. Szabadtéri rendezvények tartásához nem elegendő egy viszonylag nagyobb beépítetlen terület, tekintettel kell lenni a lakókörnyezet érdekeire is. A helyszín gondos kiválasztásával megelőzhetőek a lakossági panaszok.
3. A helyi képviselőtestület alkotmányban deklarált joga, hogy gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat. Az önkormányzatok ugyanolyan tulajdonosok, mint a gazdasági, piaci viszonyok bármelyik más szereplője. Az Alkotmány a helyi önkormányzat számára tulajdonjoga gyakorlása tekintetében ugyanolyan mértékű autonómiát biztosít, és ugyanolyan alkotmányos védelemben részesíti, mint ami minden más tulajdonost és gazdálkodó szervezetet megillet.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) értelmében a helyi önkormányzatot - e törvényben meghatározott eltérésekkel - megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tulajdonost megilletik, illetőleg terhelik. A tulajdonost megillető jogok gyakorlásáról a képviselő-testület rendelkezik. A Ptk. szerint a tulajdonost megilleti az a jog, hogy a dolog birtokát, használatát vagy hasznai szedésének jogát másnak átengedje. A rendelkezési jog alapján a helyi önkormányzat, mint tulajdonos maga rendelkezik a tulajdonában álló közterületek használatának átengedéséről.
Az Alkotmánybíróság a 7/1991. (II.28.) AB határozatban kifejtette, hogy „A rendelkezési jog a tulajdonjoghoz tartozó részjogosítvány, a tulajdonjog feletti döntés szabadságát jelenti. A rendelkezési jog korlátozása azonban csak akkor jár magának a tulajdonjognak, mint alkotmányos jognak a korlátozásával, így csak akkor alkotmányellenes, ha az elkerülhetetlen, tehát kényszerítő ok nélkül történik, továbbá a korlátozás súlya a korlátozással elérni kívánt célhoz képest aránytalan.”
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy „nem érinti az alapjog korlátozhatatlan lényegét az olyan törvényi szabályozás, amely a korlátozást valamely más alkotmányos jog teljesítése és garantálása érdekében alkalmazza, tehát ha a korlátozást valamilyen más alkotmányos jog biztosítása elkerülhetetlenül szükségessé teszi, feltéve, ha a korlátozás e jog biztosításával – mint alkotmányos céllal – arányban áll és azt nem lépi túl.” (2299/B/1991. AB határozat.)
4. A helyi önkormányzati jogok a településen választójoggal rendelkező lakosok (választópolgárok) közösségét illetik meg. A választópolgárok az önkormányzati testületbe választott képviselőik útján, és a helyi népszavazáson való részvételükkel gyakorolják az önkormányzáshoz való közösségi jogaikat.
A választópolgárok közössége a helyi önkormányzás gyakorlására választja, hozza létre a képviselő-testületet, s kivételesen dönt egyes ügyekben közvetlenül, helyi népszavazás útján. A helyi közügyek intézésére létrehozott szervezet, a helyi önkormányzat fő kötelessége kifejezni és érvényre juttatni, megvalósítani a közösség akaratát, a helyi közakaratot. A helyi önkormányzat olyan módon juttatja érvényre a népfelség elvét, hogy nem egyes csoportok, rétegek, részterületek, hanem a közösség akaratát érvényesíti.
Az Alkotmányból következően a helyi önkormányzás a választópolgárok közösségét érintő helyi közügyek önálló, demokratikus intézése, a helyi közhatalomnak a lakosság érdekében való gyakorlása.
Az önkormányzat tulajdonosi jogkörben jár el, amikor a tulajdonában lévő közterület használata iránti kérelem tárgyában dönt. Tulajdonosként egyenjogú és egyenrangú a „szomszéd” tulajdonosokkal („a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné”), tehát rá nézve is irányadó a szükségtelen zavarás és a birtokháborítás tilalma.
Az önkormányzat tulajdonában álló közterület mindenki számára korlátozás nélkül nyitva áll, bárki számára igénybe vehető, miközben jogos lakossági érdek a kulturált közterület-használat. A közterületek használatának, rendjének szabályozásakor (annak eseti engedélyezésekor) a tulajdon hasznosításához fűződő önkormányzati érdek, illetve a rendezvényekkel közvetlenül érintett lakosság érdekei közötti megfelelő egyensúlyra kell törekedni, különös figyelemmel arra, hogy a helyi önkormányzás alanya a választópolgárok közössége.
A helyi közhatalmat gyakorló, tulajdonosként a „szomszéd” tulajdonosokkal egyenjogú önkormányzatnak fokozott kötelezettsége a lakók zavartalan nyugalmának biztosítása legalább 22.00 – 06.00 óra között.
Valamennyi panaszos a rendezvényekkel együtt járó zeneszolgáltatást, hangosítást sérelmezte. A hangosító berendezések alkalmazásának engedélyezése hatósági döntés. A Legfelsőbb Bíróság egy határozatában megállapította, hogy „A Ptk. 191. §-ának (1) bekezdése, illetve 192. §-ának (2) bekezdése értelmében, akit birtoklásában zavarnak, a zavarás megszüntetését kérheti. A bíróságnak az eset körülményeire tekintettel kell meghatároznia: hogyan történhet a zavarás megszüntetése. A per adatai szerint az alperesek által üzemeltetett bár működése 1988. évben és 1989. évben is lehetetlenné tette a felperes ingatlanának a rendeltetésszerű használatát. Ezt az állapotot önmagában azzal az ítéleti rendelkezéssel nem lehet megszüntetni, hogy a bíróság meghatározza az alperesek által betartandó dB-értéket. A felperesnek ugyanis nincs módja ennek az ellenőrzésére, illetve nem várható el, hogy az előírás megsértése miatt minden esetben külön-külön fellépjen, esetleges újabb birtokháborítás megszüntetése iránti eljárást kezdeményezzen.” BH1992. 100.
A zeneszolgáltatás (hangosító berendezés alkalmazása) nem sértheti a lakóknak az ingatlanok használatához fűződő törvényes érdekeit, nem teheti lehetetlenné az ingatlanok rendeltetésszerű használatát.
5. Egy korábban vizsgált ügyben (OBH 6285/1996.) a panaszos azért fordult az országgyűlési biztoshoz, mert az óbudai Hajógyári szigeten évente megrendezett - általában egy hétig tartó - zenei rendezvénysorozat jelentősen zavarja a környék lakóinak nyugalmát, lehetetlenné teszi éjszakai pihenésüket. A fesztiválon az éjszakai órákban különböző pop- és rock-zenekarok adnak műsort. A jelentés szerint “a polgármester és a kerület rendőrkapitánya 1997. augusztus 17-én éjszaka közös bejárást tartottak a szigeten. Megállapították, hogy a programban szereplő nagyobb zenekarok műsorai általában 23.00 óra körül érnek véget, majd ezt követően úgynevezett "vadzenekarok" kezdenek játszani. A bejárás során egy angol techno-zenekar műsorát - annak hangereje miatt - leállították. A polgármester a tapasztalatok alapján megállapodást kötött a fesztivál szervezőivel, amelyben rögzítették, hogy a fő műsoridőben játszó zenekarok 25 %-kal, a később fellépők pedig 50 %-kal csökkentik a hangerősítők kimenő teljesítményét. A polgármester kilátásba helyezte, hogy a feltételek megszegése esetén az egész rendezvényt felfüggeszti. Intézkedéséről tájékoztatta a szabadságon lévő főpolgármestert is. Kérésünknek megfelelően több esetben végeztek műszeres zajméréseket a kerület különböző pontjain. A nagyteljesítményű zajforrások használatát 23.00 óráig engedélyezték és előírták a színpadok elhelyezését, a hangsugárzók irányítását is.
A vizsgálat megállapításait összegezve, a fővárosi önkormányzat azzal, hogy a hajógyári sziget területét az évente megrendezett, egy hétig tartó rendezvénysorozat szervezőinek átengedi és az egyébként is magas környezeti zajterhelés további növekedését az éjszakai órákban is megtűri, illetve lehetővé teszi, sérti a környék lakosságának jogát az egészséges környezethez. Az Alkotmány 18. §-a szerint a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. A 70/D. § (2) bekezdése értelmében a "lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez" való emberi jogot [70/D. § (1) bekezdés] a Magyar Köztársaság – többek közt – az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg. A fővárosi önkormányzatnak, mint a terület tulajdonosának a tulajdonhoz való joga nem korlátlan, a tulajdonosnak joga gyakorlása során tekintettel kell lennie mások jogaira, jogos érdekeire. A tulajdonhoz való jog, mint alapjog korlátozása alkotmányos, ha másik jog védelme vagy érvényesülése, illetve egyéb alkotmányos cél más módon nem érhető el, és a korlátozás arányban áll az elérni kívánt cél fontosságával.”
A korábbi országgyűlési biztos felkérte Budapest Főváros Főpolgármesterét, hogy vizsgálja meg a "diáksziget" néven ismert rendezvénysorozat helyszínének lakott területtől távol eső helyre történő áthelyezésének lehetőségét, vagy a rendezvények időtartamát és műsoridejét olyan mértékűre korlátozzák, amely a lakosság éjszakai pihenését nem zavarja, és nem sérti az ott élők egészséges környezethez, illetve a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogát.
6. A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet 1. számú melléklete tartalmazza a kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől származó zaj terhelési határértékeit. Nagyvárosias beépítésű lakóterületen a határérték nappal: 55 dB, éjjel: 45 dB. A kisvárosias, kertvárosias beépítésű lakóterületre (pl. Tököl) irányadó határérték 5 dB-lel szigorúbb. Alkalmi rendezvénytől származó zajterhelésre a környezetvédelmi hatóság meghatározott időtartamra az 1. számú melléklet szerinti zajterhelési határértékekhez képest eseti túllépést engedélyezhet, amelynek mértéke legfeljebb 10 dB lehet. A zaj terhelési határértéke lakószobákban nappal 40 dB, éjjel 30 dB.
7. Az engedély nélküli, vagy az engedélytől eltérő hangosításról a hatóság leginkább csak a lakossági bejelentésekből szerezhet tudomást (4066/2003. 4430/2003). Rövid, néhány órás rendezvények esetén a gyors hatósági fellépés indokolt, mert a szervezők utólagos felderítése szinte lehetetlen. Ilyenkor a lakossági bejelentés azonnal, a helyszínen vizsgálandó és indokolt esetben a közterület-felügyeletről szóló 1999. évi LXIII. törvényben foglaltak szerinti fellépés szükséges.
Szabadtéri rendezvény, reklámozás esetén a zaj akadálytalanul terjed, vagyis teljes mértékben hiányzik az épületek által nyújtott – egyébként változó mértékű - szigetelő hatás. Szükségesnek tartom, hogy a zajvédelemről szóló helyi rendeletek minden esetben tartalmazzák azt a követelményt, hogy a hangosító berendezés működtetésének engedélyezése iránti kérelemnek része legyen a zaj- és rezgéshatárok mindenkori betartására vonatkozó nyilatkozat, a zajos tevékenység napi kezdésének és befejezésének pontos időpontja, a zajkeltés, illetve hangosítás módja, eszközei, a kérelmező megbízottjának neve, aki a zajértékek betartását vállalja és azért felelős. A kérelemhez szakvéleményt kelljen csatolni az előírt határértékek betarthatóságának igazolására az ezt biztosító eszközök, berendezések felsorolásával.
A 22 óra utáni hangosítás ténye könnyen ellenőrizhető, a zajterhelés mértékének megállapítása - vagyis annak ellenőrzése, hogy az engedélyes betartja-e a hozzájárulásban (határozatban), illetve végső soron a vonatkozó rendeletben foglaltakat - azonban csak műszeres vizsgálattal történhet. Pozitív példa lehet a hajógyári szigeten tartott rendezvény, ahol az önkormányzat és a szervezők közös fellépésének eredményeként az utóbbi években információim szerint lakossági zajpanaszok nélkül zajlott az esemény. Szükségesnek tartom, hogy a szabadtéri zenés rendezvények zavaró hatása miatti lakossági panasz esetén a hatóság győződjön meg a határértékek teljesüléséről.
A megkeresésekre adott válaszokban nincs arra vonatkozó utalás, hogy a kifogásolt rendezvényeken történt-e műszeres zajvizsgálat. A hangosító berendezések üzemeltetésének engedélyezéséről hozott határozatban a hatóság a betartandó határértékek mellett előírhatja, hogy az engedélyes a hangerő szabályozást zajmérő műszerrel végezze, illetve műszeres méréssel igazolja a határértékek folyamatos betartását.
Mint láttuk, a betartandó dB. értékek meghatározása önmagában nem elegendő. A vizsgálattal érintett alkotmányos jogok sérelmével jár, ha a hatóságok a lakossági panaszokra nem vizsgálják az irányadó határértékek betartását, vagy nem kötelezik az engedélyest a zajszint ellenőrzésére. Ez különösen a zenés rendezvények esetén szükséges.
Meg kell jegyezni, hogy a polgári jog számára a határértékek nem bírnak ügydöntő jelentőséggel. A polgári jogviszonyok megsértése – például a nyugodt birtoklás jogának sérelme – megvalósulhat a határértéket el nem érő, de az adott jogviszonyban zavarónak minősülő magatartással is. A szomszédjog és a birtokvédelem a zavarás tényéből indul ki, az eljárás során csak ennek a ténynek a megállapítása szükséges.
8. A környezethasználatot - a környezetnek vagy valamely elemének igénybevételével, illetőleg terhelésével járó hatósági engedélyhez kötött tevékenység - úgy kell megszervezni és végezni, hogy a legkisebb mértékű környezetterhelést és igénybevételt idézze elő; megelőzze a környezetszennyezést; és kizárja a környezetkárosítást. A környezethasználatot az elővigyázatosság elvének figyelembevételével, a környezeti elemek kíméletével, takarékos használatával kell végezni. A környezetjog alapelvei amellett, hogy iránymutatásul szolgálnak a jogalkotónak, eligazítást adnak a jogalkalmazóknak. Az alapelvek közül kiemelhetjük a megelőzés és az elővigyázatosság elvét. Az előbbi az ismert és várható hatások elleni előzetes fellépést igényli, míg az utóbbi arra figyelmeztet, hogy kellő körültekintéssel elkerülhetőek a nem várt következmények is.
9. A környezethez való jog értelmezhető szélesebb értelemben is, mint csupán az egészséges környezethez való jog. Az ilyen értelmezésbe beletartozik a zavartalan és az esztétikus környezethez való jog is.
Az Alkotmánybíróság a 28/1994. (V. 20.) AB határozatban kifejtette, hogy "Az Alkotmány 18. §-ában megállapított, az egészséges környezethez való jog a Magyar Köztársaságnak azt a kötelezettségét is magában foglalja, hogy az állam a természetvédelem jogszabályokkal biztosított szintjét nem csökkentheti, kivéve, ha az más alapjog vagy alkotmányos érték érvényesítéséhez elkerülhetetlen. A védelmi szint csökkentésének mértéke az elérni kívánt célhoz képest akkor sem lehet aránytalan (…). A környezetvédelemhez való jog mindezekkel szemben elsősorban önállósult és önmagában vett intézményvédelem, azaz olyan sajátos alapjog, amelynek az objektív, intézményvédelmi oldala túlnyomó és meghatározó. A környezethez való jog az állam környezetvédelemre vonatkozó kötelességei teljesítésének garanciáit emeli az alapjogok szintjére, beleértve a környezet elért védelme korlátozhatóságának feltételeit is. E jog sajátosságai folytán mindazokat a feladatokat, amelyeket másutt alanyi jogok védelmével teljesít az állam, itt törvényi és szervezeti garanciák nyújtásával kell ellátnia(…). Az állam nem élvez szabadságot abban, hogy a környezet állapotát romlani engedje, vagy a romlás kockázatát megengedje.” [28/1994. (V. 20.) AB határozat]
A 27/1995. (V. 15.) AB határozat szerint „az egészséges környezethez való jog érvényesítése állami kötelezettség. Az érvényesítés egyik eszköze az épített környezet védelme. Az épített környezet védelméhez hozzátartozik a települési környezet védelme. A települési környezet védelme kiterjed a lakóterületekre(...). A környezethez való jogból következik, hogy az épített környezet jogszabályban biztosított védelmi szintje jogilag kötetlen hatósági döntésekkel nem csökkenthető.”
Az Alkotmánybíróság 28/1994. (V. 20.) AB határozatot követő gyakorlata alapján nyilvánvalóvá vált, hogy az egészséges környezethez való jog védelme alatt nemcsak a természeti környezet védelme áll. Az Alkotmánybíróság az e határozatában foglaltakat értelemszerűen nem csupán a természetvédelemre, hanem a környezetvédelem valamennyi szakterületére vonatkoztatja [14/1998. (V. 8.) AB határozat].

Összefoglalás
A környezeti érdekek védelmének integrálása szükséges a gazdasági-társadalmi élet más területeibe. Ezen érdekek figyelembevételének át kell hatnia minden más szabályozási tárgykört. A lakóházak közelében (különösen a közöttük) lévő területek alkalmatlanok – hangerősítős - zenés szabadtéri rendezvények lebonyolítására. Az engedélyező szerv felelőssége merül fel, ha ilyen területre engedélyezi zenés rendezvények tartását. Ha az eseményt a szükséges engedélyek nélkül tartják, a hatóság mulasztása akkor állapítható meg, ha a lakossági bejelentésre vagy saját észlelése alapján nem intézkedik.

Javaslat, kezdeményezés
- Az Obtv. 25. §-a alapján javasolom, hogy a Fővárosi Közgyűlés a lakossági érdekek, valamint a műemlékvédelem figyelembevételével, a kerületek bevonásával közgyűlési rendeletben határozza meg azokat a fővárosi közterületeket, amelyeken rendezvények tarthatók. Szükségesnek tartom, hogy e rendelet az alkalmas helyszíneken túl, a rendezvények megtartásának részletes technikai feltételeit is tartalmazza.
- Javasolom, hogy a zaj- és rezgésvédelemről szóló helyi önkormányzati rendeletek minden esetben tartalmazzák a hangosító berendezés alkalmazásának engedélyezésére vonatkozó szabályok között a 7. pont 2) bekezdésében foglaltakat, különösen az előírt határértékek betarthatóságának igazolásáról és az ezt biztosító eszközök, berendezések felsorolásáról készült szakvéleményt. Tekintettel arra, hogy a vizsgált probléma az ország más településein is jelentkezhet, a javaslat országos érvényesüléséhez a Belügyminiszter közreműködését kérem.
- Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy az érintett jegyzők lakossági bejelentés esetén vizsgálják meg a kifogásolt rendezvény zajkibocsátását.
- Kezdeményezem, hogy az ÁNTSZ Fővárosi Intézete közegészségügyi szempontok alapján vizsgálja meg a 2004-es „Budapest Parádé” tervezett lebonyolítását.
- Kezdeményezem, hogy Tököl Város polgármestere az érintettek bevonásával vizsgálja meg a rendezvény más területre történő áthelyezésének lehetőségét.

Budapest, 2004. február
Lenkovics Barnabás sk.