OBH 3053/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Bódis Cecília
Az eljárás megindulása:
A sajtóból értesültem arról, hogy a Magyar Posta Rt. úgy döntött, 625 kistelepülés postahivatalát bezárja. Az érintett kistelepülések polgármesterei tiltakoztak a döntés ellen, ezért a társaság vezérigazgatója bejelentette, negyedévre felfüggeszti a postabezárásokat.
A rendelkezésemre álló információk birtokában, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján 2003. május 19-én hivatalból indítottam vizsgálatot annak feltárása érdekében, hogy a Magyar Posta Rt. tervbe vett intézkedése előidézi-e az általam is védett alkotmányos emberi és állampolgári jogok sérelmét vagy annak közvetlen veszélyét. A vizsgálat elrendelésével egyidejűleg megkerestem a Magyar Posta Rt. vezérigazgatóját, valamint június 25-én személyes megbeszélést folytattam a Társaság üzleti vezérigazgató-helyettesével.
Az Obtv. 18. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján felkértem a vezérigazgatót, tájékoztasson arról, hogy 
•	az eddigi szolgáltatási szintet hogyan kívánják a kistelepüléseken biztosítani, 
•	mely szolgáltatások szűnnek meg a döntés következtében, illetve esetleg a szolgáltatás bővülése is várható lesz-e, 
•	a változtatás mennyiben érintené a hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvény szerinti egyetemes szolgáltatást,
•	az Európai Uniós szabványoknak, szabályoknak mennyiben felel meg a tervezett intézkedés nyomán módosuló szolgáltatási színvonal, 
•	illetve, hogy a döntést megelőzte-e a várható hatásokat elemző bármilyen felmérés és ez milyen eredménnyel zárult?
Az érintett alkotmányos jog: 
Eljárásom során az 
•	Alkotmány 2. § (1) bekezdése alapján a jogállamiság, jogbiztonság elve, tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jog érvényesülését, valamint a 
•	70/A § (3) bekezdése alapján a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedések érvényesülését vizsgáltam. 
Az alkalmazott jogszabályok:
Lásd. a Mellékletben. 
A megállapított tényállás:
A tényállást a vezérigazgató rendelkezésemre bocsátott tájékoztatója, sajtóanyagok, a Magyar Posta Rt. honlapján található információk, valamint a vezérigazgató-helyettes szóbeli kiegészítő tájékoztatása alapján állapítottam meg.
A Magyar Posta Rt. vezérigazgatója a társaság modernizációs programjáról 2003. május 5-én tartott sajtótájékoztatót, mely során bejelentette, hogy az állandó hivatalokat a 600 fő alatti települések egy részén mobil-postaszolgálat váltja fel, amely olcsóbban láthatná el a feladatát. A döntés háttere kettős, egyrészt a postaforgalom egyre csökken, az elmúlt évben a Magyar Postának 9 milliárd forint vesztesége keletkezett, döntően a kistelepülések hivatalainak – kirívó – kihasználatlansága miatt, másrészt az Európai Unió előírása szerint - 2004. január l-jétől - minden küldeményt köteles a posta házhoz szállítani. A két követelménynek való megfelelés késztette a társaságot a modernizációs terv megalkotására. A terv végrehajtására 2004 végéig kerülne sor. 
A lakosság az érintett településeken heves tiltakozásba kezdett a hagyományosat felváltó újfajta szolgáltatás miatt. Bogádmindszenten – ahol már 1896 óta működik postahivatal – megfogalmaztak egy kiáltványt, amelyben a dél-baranyai Ormánság érintett települései tiltakoztak a postabezárás ellen: "A terv a kistelepülések elsorvasztását, az életkörülmények nehezítését, intézményeink működésének ellehetetlenítését jelenti".
A kistelepülések tervezett postabezárása ellen tiltakoztak Borsod-Abaúj-Zemplén megyében is. A megye 80 kistelepülésének vezetője közös állásfoglalást fogalmazott meg, melyben kérik a posta vezetőit, hogy vonják vissza meggondolatlan és hibás döntésüket. Az egyik borsodi falu, Komlóska polgármestere azt nyilatkozta, azért is érinti őket érzékenyen a posták tervezett bezárása, mert ezek a hivatalok a kistelepülések fejlődésének alappillérei.
Egy, a Vas Megyei Közgyűlés által elfogadott állásfoglalás szerint a megye nem ért egyet a kistelepülésein működő postahivatalok bezárásával, az intézkedés szerintük tovább nehezíti az ott élők mindennapjait, növeli a községek hátrányos helyzetét. A dokumentumban felhívták a figyelmet arra, hogy Magyarország minden lakóját e téren is egyenlőség illeti meg, ezért megfogalmazásuk szerint tiltakoznak a települések lélekszám szerint történő diszkriminációja ellen is.
Miután a Magyar Posta Rt. vezérigazgatója találkozott az érintett baranyai települések polgármestereivel, 2003 őszéig felfüggesztette a döntés végrehajtását.
A jelzett tiltakozások, illetve az intézkedés végrehajtásának őszig történt elhalasztása mellett július elejétől - kísérleti jelleggel - kilenc megye negyvennégy kistelepülésén üzembe állították a mobilpostákat. Az érintett kilenc megye: Győr-Moson-Sopron, Vas, Veszprém, Zala, Somogy, Baranya, Tolna, Nógrád és Borsod-Abaúj-Zemplén.
E három hónap alatt a Magyar Posta Rt. tovább folytatja az egyeztetéseket az érintett önkormányzatokkal, valamint a hírközlési tárca javaslatai - mely szerint Internet-szolgáltatást vezetnének be a hivatalokba, és ez által nagyrészük mégsem szűnne meg - konkrét kidolgozásában is nagy szerepet vállal a társaság. Ugyanezen időszakban a mobilposta szolgáltatás bevezetésében érintett igazgatóságok képviselői – Pécsi, Soproni, Miskolci Igazgatóság – egyeztetéseket folytatnak az önkormányzatokkal, illetve a szolgáltatásba bevonható lehetséges közreműködőkkel.
A Magyar Posta Rt. a szélesebb körű párbeszéd és érdekegyeztetés megteremtése érdekében kezdeményezte az Önkormányzati Érdekegyeztető Fórum létrehozását. A vezérigazgató meghívására a 2003 júniusában tartott budapesti fórumon a Kisvárosi Önkormányzatok Országos Érdekszövetsége, a Községi Önkormányzatok Szövetsége, a Magyar Önkormányzatok Szövetsége, valamint a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége is képviseltette magát.
A vizsgálat megállapításai:
Amint arra az előzőekben is utaltam, a vizsgálat tárgya annak megállapítása, hogy a kistelepüléseken működő postahivatalok esetleges megszüntetésével sérülnek-e, és ha igen, milyen mértékben az ott élő állampolgárok alkotmányos jogai.
I. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos hatásköre a hatóságok, illetve közszolgáltatást végző szervek eljárására, ennek során hozott határozatára, illetve a hatóság intézkedésének elmulasztására terjed ki. Az Obtv. a 16. § (1) bekezdésében megjelölt szervtípusok közül csak a hatóság fogalmát értelmezi. Az Obtv. az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe. 
A Hkt. 105. § (2) bekezdése – az EU postai irányelve (Európai Parlament és Tanács 97/67/EK irányelve) 4. cikkének megfelelően – kijelöli a Magyar Posta Rt.-t, mint az egyetemes postai szolgáltatások ellátására kötelezett szolgáltatót.
A felhívott jogszabályi rendelkezés alapján Magyar Posta Rt. állami feladatot lát el, ennek alapján vizsgálati jogköröm megállapítható.
A kialakított joggyakorlatnak megfelelően a közszolgáltató intézkedésével kapcsolatosan is azt vizsgálom, hogy a rá vonatkozó jogszabályok és alkotmányos követelmények szerint jár-e el, az állampolgári jogok érvényesülése szempontjából megfelelő-e az eljárása.
II. Magyarországon jelenleg a posta 3260 postahelyen (ezek közül 2079 ún. kis-, 591 közép-, és 128 nagyposta, 410 postamesterség és postaügynökség, 52 pedig postai kirendeltség) kínálja szolgáltatásait, 43 ezer munkavállaló (teljes munkaidőre vetítve kb. 41 ezer fő) végzi a Magyar Köztársaság postai szolgáltatásait, több mint 13000 kézbesítő gondoskodik a küldemények célba juttatásáról. Magyarországon a postai szervek, hivatalok, illetve maga a szolgáltató széleskörű társadalmi beágyazódottságnak, támogatásnak örvend. Az apró falvakban a helyi postahivatal a társadalmi kapcsolattartás egyik utolsó színtere, a közösséghez tartozás kifejeződésének egyik „bázisa”. A hagyományos magyar településszerkezetnek a községháza és a templom mellett a vasútállomás és a postahivatal is részévé vált, melyek a külvilággal való összeköttetés valóságos és szimbolikus elemei. A szolgáltatásokkal amúgy is kevésbé ellátott kistelepüléseken az akár 100 éve működő postahivatal megszüntetése felerősítheti azt a gyakran hangoztatott félelmet, aggodalmat, hogy a kistelepülések lakói egyre kiszolgáltatottabb élethelyzetbe kerülnek, falvaik újra elszakadnak a fejlettebb térségektől, sőt a „világtól”, minek következtében elnéptelenednek ill. „kihalnak”.
A Magyar Postától kapott tájékoztatás szerint viszont szó sincs a szolgáltatás visszafejlesztéséről: csak az épületek egy részét zárják be, de más formában ugyanúgy megmarad a posta, „egyetlen ügyfelet sem kívánnak elhagyni”. A mobil kézbesítők kötött menetrend szerint minden nap megjelennek a településeken, sőt háztól házig végigjárják a falvakat, vagyis bizonyos szempontból még kényelmesebb is lesz a szolgáltatás igénybevétele – ott főleg, ahol eddig nem is volt saját hivatal: a posta így eljut abba a néhány száz aprófaluba is, ahol eddig egyáltalán nem létezett a szolgáltatás.
Valójában a Magyar Posta húsz baranyai faluban kísérleti jelleggel már 2000-től bevezette a mobilposta-szolgáltatást. A vezérigazgató állítja: a kezdeti idegenkedés után a lakosság hamar megszokta az új módszert, a fogadtatás kedvező volt. Főleg, hogy a mobilposta a hagyományos kézbesítő szerepnél lényegesen többet vállal: csekkbefizetéseket vagy küldeményeket vesz át, telefonkártyát és lottószelvényt árusít, sőt a tervek szerint még bankkártyás pénzfelvevő automatát is szerelnének a postakocsira.
Az ún. egyetemes szolgáltatás körében a postának az ország egész területén el kell látnia az alábbi küldemények munkanaponként egyszer történő gyűjtését és házhoz kézbesítését: bármely postai küldemény 2 kg tömeghatárig, postacsomagok 10 kg, illetve 20 kg (nemzetközi) tömeghatárig, vakok írását tartalmazó küldemények 7 kg tömeghatárig, belföldi postautalvány szolgáltatás (erre a Postának kizárólagos jogosultsága van). A jogszabály meghatároz ún. fenntartott szolgáltatásokat, melyek nyújtására az egyetemes szolgáltató egyfajta monopóliumot élvez, és az ebből származó bevétel hozzájárul ahhoz, hogy teljesíteni tudja egyetemes szolgáltatási kötelezettségét.

A posta törvényi kötelezettsége a 600 főt meghaladó lélekszámú településeken állandó postai szolgáltató helyet fenntartani. Ugyanakkor jelenleg több mint 600 olyan posta van, melyek működtetése a Magyar Posta Rt. törvényi kötelezettségét meghaladja.
A vezérigazgató megkeresésemre küldött válaszlevelében részletes tájékoztatást adott az Európai Unió megfelelő szabályairól, valamint nemzetközi összehasonlító példákkal is szolgált: „(…) az EU tagállamainak belső szabályozásai ilyen számszerű kötelezést általában nem tartalmaznak, jellemző módon kizárólag azt írják elő, hogy megfelelő számú postai szolgáltató helyet (tehát nem állandó postai szolgáltató helyet) kell létesíteni, ésszerű távolságra az ügyfelektől, és ez feleljen meg az ügyfelek elvárásainak.”
Az érintett, hatszáz lakosúnál kisebb települések önkormányzatai segíthetnek abban, hogy bizonyos postai szolgáltatások továbbra is állandó jelleggel megmaradhassanak ezekben a falvakban. Ha az önkormányzat vállalja, hogy havi tízezer forintos – a Magyar Posta által fizetendő – díj ellenében a posta ügynökeként is működik, és biztosít egy felvevőhelyiséget, ahol a leveleket, csomagokat, pénzesutalványokat feladhatják a helybeliek, akkor ezek a szolgáltatások változatlanul megmaradhatnának – mondta egy sajtónyilatkozatban a társaság szóvivője.
A Magyar Posta Rt. stratégiája tartalmazza, hogy szolgáltatása „behálózza az egész országot, az egész világgal kapcsolja össze a magánembereket és a vállalakozásokat – minden nap mindenkihez elér.” A társaság a 601–2000 lakosú településeken a szolgáltatást közreműködők bevonásával kívánja megoldani, az önkormányzat, faluközpont (kistérségi felzárkóztatás), egyéb közreműködő (kereskedelmi egységek) postamester (csatolt vállalkozással), vagy a távmunka lehetőségei keresésével.
Az üzleti vezérigazgató helyettes többek között hangsúlyozta: a tulajdonos magyar állam határozott elvárása, hogy a posta mielőbb felzárkózzon az Európai Unió országaiban elért szolgáltatási színvonalhoz, ugyanakkor már rövid távon is nyereségesen tevékenykedjen. E cél eléréséhez a posta nem számíthat sem számottevő tőkejuttatásra, sem a tarifák lényeges emelésére, holott azok Európában ma Magyarországon a legalacsonyabbak. A vezérigazgatói válaszlevél kitért továbbá arra, hogy a bevezetni tervezett mobil posta szolgáltatás a Magyar Posta „(…) vesztségeit orvosolni nem képes, mindössze arra alkalmas, hogy üzemeltetési költségeit némileg csökkentse”.
2004. január 1-jétől az Uniós normák szerint tehát kötelező a csomagok házhoz kézbesítése. Ez összekapcsolható azzal, hogy – élve a törvényi felhatalmazással – a 600-nál kevesebb lelket számláló településeken élőkhöz a Posta a Pécsi Igazgatóságon már két éve közmegelégedésre működő mobil posták révén házhoz kézbesítve juttassa el a küldeményeket, illetve a mostaninál jövedelmezőbb, hatékonyabb módon tegye számukra hozzáférhetővé a különböző postai szolgáltatásokat. Az említett feladatok megvalósításához az idei terv mintegy 800, különböző kategóriájú gépjármű nyílt közbeszerzési eljárással történő beszerzésével számol.
A Magyar Posta és az Informatikai és Hírközlési Minisztérium között tárgyalások kezdődtek arról, hogy ingyenes internet-szolgáltatóhelyek kerüljenek kiépítésre számos hivatalban, így azok „megmenekülnek” a bezárástól. A tervek finanszírozásának biztosításáról az informatikai és hírközlési miniszter nyilatkozott a sajtóban. Amennyiben ezek a posták csatlakoznak az „e-Magyarország” programhoz és bevezetik az Internetet, fennmaradásuk garantált. A miniszter szerint elképzelhető lenne, hogy a postai szolgáltatást összevonnák az állampolgárok számára ingyenes Internet-elérhetőséggel, ami összesen 1,6 milliárd forintjába kerülne az informatikai tárcának. A négyszáz postahivatalban ez nyolcszázmillió forint egyszeri beruházást jelentene, ami mellett évente négyszázmillió forintba kerülne az Internet-kapcsolat és szintén négyszázmillió forintot tenne ki az az összeg, amellyel az Informatikai és Hírközlési Minisztérium hozzájárulna az üzemeltetéshez. A miniszter azt sem tartotta kizártnak, hogy összevonnák az önkormányzati hivatalt, a postát, kibővítve az Internet-elérhetőséggel, amely további 2-300 helyen oldaná meg a postaszolgálat kérdését. Az ilyen „kommunikációs végpontok” az információs társadalom új bázisai lehetnének a kistelepüléseken is.
A postai szolgáltató helyek megszűnése kapcsán a vizsgálat során a hivatalos iratok kézbesítésének a kérdése is felmerült. Ha ugyanis esetlegesen a postai kézbesítés hiánya miatt egy (bírósági, hatósági) eljárásban valaki nem értesül egy fontos eljárási cselekményről, kötelezettségről, az számára komoly jog- és/vagy érdeksérelmet, a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okozhat. A visszásság megállapítható annak ellenére, hogy utólag a mulasztás okát igazolási kérelem benyújtásával lehetőség nyílik a bíróságon, vagy más hatóság előtt indokolni.  Ám a küldeményeket a mobilpostás a jövőben 4 alkalommal kíséreli meg kézbesíteni, az értesítések szerinti időben. A falvakban a kézbesítési problémák kiküszöbölése érdekében tájékoztatták a lakosokat a meghatalmazások alkalmazásának előnyeiről, így a legtöbb esetben van olyan meghatalmazott, aki átveheti a küldeményt, így megoldottá válik a kézbesítés.  Abban az esetben pedig, ha (a kísérleti tapasztalatok szerint elenyésző számban, de) mégis sikertelen a kézbesítés, az ún. „maradványküldeményeket” letétbe helyezik a legközelebbi ún. „székhelypostán”, ahol át lehet venni azokat.
A Magyar Posta Rt. a bogádmindszenti találkozó végén bejelentette, hogy három hónap időtartamra mobilposta szolgáltatás bevezetését elhalasztja, egyidejűleg vállalta, hogy valamennyi érintett településen egyeztet az önkormányzatok, illetve egyéb közreműködők szerepvállalását illetően. Az önkormányzat, illetve a közreműködő kizárólag küldemény-felvételi pontként működne, párhuzamosan a kézbesítést és a felvételi tevékenységet végző mobil postával (a szolgáltatást forgalmi jutalék ellenében végezné a közreműködő). A települések fix pontú szolgáltatás megmaradása iránti igénye ezzel is kielégíthetővé válik.
Megjegyezni kívánom azonban, hogy a „mobil-posta” probléma túlmutat az adott közszolgáltató (a Magyar Posta) eljárásának tisztességes vagy nem tisztességes voltának kérdésén. Az érintett falvak problémái (iskolák, vasúti szárnyvonalak, kultúrházak, menetrendszerinti buszjáratok, gazdálkodó szervezetek – ezzel munkahelyek - megszűnése, ill. hiánya, stb.) évről évre halmozódnak. Mivel a Magyar Posta Rt. tulajdonosa a magyar állam, közvetve az állam felelőssége állapítható meg az állampolgárok közszolgáltatásokkal való ellátásáért, azok már elért színvonalának fenntartásáért, sőt fejlesztéséért.
Mindezek ismeretében megállapítottam, hogy a Magyar Posta Rt. modernizációs intézkedése nyomán a postai szolgáltatás színvonala nem csökken, továbbá a tervezett szolgáltatási színvonal biztosításával sem az Európai Uniós normák, sem a jelenlegi magyar jogszabályok, sem az általam vizsgált alkotmányos elvek nem sérülnek.
Önmagában tehát a mobil-szolgáltatásra való átállás alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem okoz, sőt annak veszélyét sem hordozza magában. Az új rendszer előnyeinek tudatosításával, az Uniós előírásoknak való megfelelés követelményének hangsúlyozásával a változás fokozatos bevezetése az érintettek számára elfogadható lehet.
Álláspontom szerint ugyanakkor a tájékoztatás hiányossága, az intézkedés bevezetésének - utólag igazoltan - nem megfelelő kommunikációja, a fokozatosság hiánya, valamint a bevezetés váratlanságának érzete, más szóval az intézkedés bevezetésének módja indokolttá teszi, hogy az Obtv. 17. §-ának (1) bekezdése alapján felhívjam a Magyar Posta Rt. vezérigazgatójának a figyelmét, hogy a jövőben fordítson különös figyelmet a helyi önkormányzatokkal, mint a helyi közakarat_ftn7#_ftn7 megtestesítőivel történő folyamatos párbeszédre, jogos igényeik figyelembevételére, és intézkedéseit a jövőben széleskörű tájékoztatás előzze meg.
Az állampolgári alapjogok, valamint a jogegyenlőség és esélyegyenlőség érvényesülése szempontjából helyeslem és támogatom az aprófalvak postahivatalaiban az Internet szolgáltatás bevezetését, ezzel a falvak bekapcsolását az információs társadalomba (és az Európai Unió információs rendszerébe). Ezért javasolom a Hírközlési és Informatikai Miniszternek, hogy a tárca elképzelését mielőbb részletesen is dolgozza ki, valamint megvalósítását gyorsítsa fel, kísérje figyelemmel.
Felhívom továbbá az Esélyegyenlőségért Felelős Tárca Nélküli Miniszter, valamint a Miniszterelnöki Hivatalt Vezető Miniszter figyelmét, hogy a hátrányos helyzetű térségek alacsony lélekszámú településein élő állampolgárok esélyegyenlősége érdekében az ott élők halmozódó problémáinak megoldására fordítsanak kiemelt figyelmet.

Budapest, 2003. július 10.

Lenkovics Barnabás

Melléklet az OBH-3053/2003. számú jelentéshez
A vizsgálat során alkalmazott jogszabályok 
•	2001. évi XL. törvény a hírközlésről (Hkt.)
Az Országgyűlés az információs társadalom hírközlési infrastruktúrájának továbbfejlesztése, valamint a fogyasztók biztonságos, megfelelő minőségű és árú hírközlési szolgáltatásokkal való ellátása érdekében, a hírközlési piac fejlődése, védelme, a verseny biztosítása, továbbá a hírközlési hálózatok hatékony együttműködésének biztosítása céljából a hírközlésről a következő törvényt alkotja:
19. § (1) A postai szolgáltatási szerződés a küldemény felvételével, illetőleg a küldemény szolgáltató által rendszeresített levélgyűjtőszekrényben vagy más e célra szolgáló berendezésben való elhelyezésével, vagy a szolgáltatás elvállalásával, továbbá könyvelt küldemény esetén a felvétel írásbeli elismerésével jön létre. A szolgáltató a szerződés teljesítésének megkezdését, nem könyvelt küldemény esetén a feldolgozást a küldeményen elhelyezett - a szolgáltató azonosítására is alkalmas - dátumnyomattal igazolja.
(2) A szolgáltató köteles a jogszabályoknak, a nemzeti szabványoknak, nemzetközi megállapodásoknak és az általános szerződési feltételeiben (jogszabályban meghatározott esetekben a hatóság által jóváhagyott üzletszabályzatában) foglaltaknak megfelelően postai küldeményt felvenni, feldolgozni, továbbítani és a címzett vagy jogszabályban meghatározott egyéb jogosult átvevő részére kézbesíteni. Amennyiben az átvételi jogosultság meghatalmazáson alapul, ennek kötelező tartalmi és formai elemeit külön jogszabály állapítja meg.
(3) A postai szolgáltatás ellátásához a szolgáltató - külön jogszabályban meghatározott esetekben és módon - közreműködőt is igénybe vehet.
24. § (1) A postai pénzforgalmi közvetítő tevékenységek a következők:
a) bankszámla javára történő befizetés elfogadása,
b) bankszámla terhére történő kifizetés, postai elszámolás forgalmi rendszeren keresztül.
(2) Postai pénzügyi tevékenységnek minősül a készpénzátutalás.
(3) A 105. § (2) bekezdése szerinti egyetemes postai szolgáltató a külön jogszabályban meghatározott körben befektetési szolgáltatási és kiegészítő befektetési szolgáltatási tevékenységek végzésére jogosult.
47. § (1) Az egyetemes hírközlési szolgáltatások körébe az egyetemes távközlési szolgáltatás és az egyetemes postai szolgáltatás tartozik.
48. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatás körébe a következő szolgáltatások együttesen tartoznak:
a) a kettő kg-ot meg nem haladó tömegű belföldi és nemzetközi postai küldeményekkel kapcsolatos postai szolgáltatás;
b) belföldi forgalomban és a külföldre irányuló nemzetközi forgalomban a tíz kg-ot, külföldről bejövő nemzetközi forgalomban a húsz kg-ot meg nem haladó tömegű postacsomagokkal kapcsolatos postai szolgáltatás;
c) a hét kg-ot meg nem haladó tömegű, vakok írását tartalmazó belföldi és nemzetközi küldeményekkel kapcsolatos postai szolgáltatás;
d) belföldi forgalomban a postautalvány szolgáltatás;
e) az a)-c) pontokban meghatározott szolgáltatásokhoz igénybe vehető tértivevény és értékbiztosítás, az a) és c) pontokban meghatározott szolgáltatásokhoz igénybe vehető ajánlott és a d) pontban meghatározott szolgáltatáshoz igénybe vehető tértivevény különszolgáltatás.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tömeghatároktól függetlenül nem minősül egyetemes postai szolgáltatásnak a futárposta, gyorsposta és a dokumentum csere szolgáltatás.
(3) Az egyetemes postai szolgáltatást az ország egész területén, az egyetemes postai szolgáltatásba tartozó egyes szolgáltatásokat az engedélyben meghatározott földrajzi területen, oly módon kell ellátni, hogy az - a jogszabályban meghatározott kivételekkel - foglalja magában a postai küldemények munkanaponkénti egyszeri gyűjtését és - a jogszabályban meghatározott kivételekkel - házhoz kézbesítését.
Az egyetemes postai szolgáltató jogosultságai
49. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatás biztonságos és folyamatos nyújtásához szükséges gazdasági feltételek biztosítása érdekében kizárólag a kijelölt egyetemes szolgáltató végezheti az alábbi fenntartott szolgáltatásokat:
a) a háromszázötven grammnál kisebb tömegű belföldi és nemzetközi levélküldemények és a címzett reklámküldeményekkel kapcsolatos postai szolgáltatás, amennyiben a szolgáltatás díja alacsonyabb, mint a leggyorsabb szabványkategória első súlyfokozatába tartozó levélküldemény díjának ötszöröse;
b) a hivatalos iratokkal kapcsolatos postai szolgáltatás.
(2) A kijelölt egyetemes postai szolgáltató kizárólagosan jogosult:
a) postabélyeg kibocsátására, forgalomba hozatalára, forgalomból kivonására; "Magyarország" felirattal, illetve annak idegen nyelvű megfelelőjével rendelkező postai értékcikk, bélyegző használatára;
b) a postakürt jelvény használatára;
c) postai pénzforgalmi és pénzügyi szolgáltatások nyújtására;
d) belföldi postautalvány-szolgáltatás nyújtására.
Az egyetemes hírközlési szolgáltatás finanszírozása
52. § (2) A szolgáltató az egyetemes hírközlési szolgáltatás nyújtásából adódó - a kizárólag üzleti szempontok alkalmazása esetére becsült kiadásaihoz képest - többletterhet jelentő, indokolt és elismert - pénzügyi terhei mérséklésére-támogatásra jogosult az 53. § szerint.
(3) A támogatási igény alapja az egyetemes távközlési szolgáltatások esetében a célzott díjcsomagok alapján nyújtott egyetemes szolgáltatásból származó árbevétel-kiesés, egyetemes postai szolgáltatások esetében a (2) bekezdésben meghatározott pénzügyi többletteher. Ennek meghatározásához az egyetemes szolgáltató az általa nyújtott kedvezményes szolgáltatás költségére vonatkozó javaslatát a hosszú távú, előre mutató különbözeti költségek módszerét alkalmazva, e szolgáltatások költségeinek elkülönített kimutatásával és ellenőrizhetően köteles kialakítani. A költségeket jóváhagyás céljából köteles a Hírközlési Döntőbizottságnak benyújtani. Az egyetemes hírközlési szolgáltatásokkal kapcsolatos pénzügyi terhek mértékének, kompenzálásának és megosztásának módszereit a miniszter rendeletben határozza meg.
53. § (1) Az egyetemes szolgáltatás nyújtásából adódó pénzügyi teher mérséklésére Egyetemes Távközlési Támogatási Alapot és Egyetemes Postai Támogatási Alapot (a továbbiakban: Alapok) kell létrehozni. Az Alapok működésére, forrásaira, felügyeletére, felhasználására vonatkozó részletes szabályokat a Kormány határozza meg.
54. § (1) Az egyetemes szolgáltatókat a tevékenység ellátása, a szerződések teljesítése vonatkozásában a hatóság folyamatosan ellenőrzi. A hatóság jelzi a miniszternek, ha a szerződésben vállalt kötelezettségek megszegését állapítja meg. Az egyetemes szolgáltató az ellenőrzéshez köteles a kötelezettségek teljesítésére vonatkozó adatokat a hatóságnak folyamatosan szolgáltatni. A kötelezettségek teljesítéséről készített értékelő adatok nyilvánosak.
66. § (1) E törvény alkalmazásában állami feladat:
e) a hírközlés állami intézményrendszerének hatékony működtetése, a hírközlési és informatikai szakmai érdek-képviseleti szervezetekkel való együttműködés;
f) az egyetemes szolgáltatás feltételeinek biztosítása;
68. § (1) A miniszter az e törvény, továbbá a feladat- és hatáskörét megállapító jogszabály alapján:
j) koncepciókat és programokat dolgoz ki a hírközlési tevékenységek fejlesztésére, a kidolgozott koncepciók alapján hozzájárul ezek megvalósításának feltételeihez;
105. § (2) E törvény hatálybalépésének napjától a kijelölt egyetemes postai szolgáltató a Magyar Posta Részvénytársaság. Az egyetemes postai szolgáltató az egyetemes szolgáltatásból eredő kötelezettségeit az e célból alapított, többségi tulajdonában lévő vagy többségi irányítása alatt álló gazdasági társaság útján is teljesítheti.
110. § A hírközlésre vonatkozó fogalmak az alábbiak:
8. Dokumentumcsere szolgáltatás: olyan postai szolgáltatás, mely alapján a szolgáltató - helyiségek, illetve egyéb eszközök rendelkezésre bocsátásával - biztosítja a postai küldemények felhasználók közötti - harmadik személy igénybevétele nélkül történő - kölcsönös cseréjét.
9. Egyetemes szolgáltatás: a távközlési vagy postai szolgáltatások olyan készlete, amely meghatározott minőségben, földrajzi elhelyezkedéstől függetlenül minden felhasználó számára megfizethető ár ellenében igénybe vehető.
29. Hírközlési szolgáltatás: olyan, más részére ellenszolgáltatásért végzett távközlési és postai tevékenység, amely küldemény, adat, jel, kép, hang, továbbá bármilyen információ továbbítása a hírközlési infrastruktúra használatával.
63. Postai szolgáltatás: postai küldemények felvételét, feldolgozását, továbbítását és kézbesítését magában foglaló, rendszeresen, ellenszolgáltatásért végzett tevékenység. Postai szolgáltatásnak minősül a gyorsposta, futárposta és a dokumentumcsere szolgáltatás is.
64. Postai szolgáltató hely: az ügyfélforgalom számára a postai szolgáltatások elérését meghatározott földrajzi ponton és időben biztosító helyiség, illetőleg postai berendezés.
•	254/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet a postai szolgáltatások ellátásáról
Felhasználók tájékoztatása
32. § A postai szolgáltató minden szolgáltató helyén, illetve ügyfélszolgálati pontján, internetes honlapján az igénybe vevők részére hozzáférhető módon köteles közzétenni:
a) Üzletszabályzatát;
b) az alkalmazott díjakat;
c) a kijelölt egyetemes postai szolgáltató a Hkt. 24. § és 51. §-ban megjelölt szolgáltatások teljesítésének az igénybe vevőket érintő feltételeit;
d) az állandó postai szolgáltató helyeinek jegyzékét és azok nyitvatartási rendjét, illetve ügyfélszolgálatának telefonszámát, egyéb elérhetőségét;
e) azt az időpontot, amelyet megelőzően feladott küldemények még a tárgynapon továbbításra kerülnek;
f) a kijelölt egyetemes, valamint a szolgáltatási engedéllyel rendelkező postai szolgáltató által támpontos kézbesítést ellátó mozgószolgálat esetén a szolgáltatások igénybevételére a támponton rendelkezésre álló - órában, percben meghatározott - időpontot és időtartamot;
g) minden egyéb közérdekű információt.
40. § (1) A postai szolgáltató a postai szolgáltatási szerződés megkötéséhez és teljesítéséhez közreműködőt vehet igénybe (a továbbiakban: közreműködői tevékenység). A közreműködői tevékenység körében a közreműködő a postai küldemények felvételét, feldolgozását, továbbítását és kézbesítését együttesen vagy e résztevékenységek bármelyikét önállóan is végezheti.
(2) A közreműködő a közreműködői tevékenységet a postai szolgáltató nevében, javára és felelősségére végzi.
(3) A közreműködő tevékenységéért a polgári jog általános szabályai szerint felel a szolgáltató felé.
A szolgáltatások területi hozzáférhetőségének követelményei
43. § (1) E rendelet alkalmazásában fogyasztó az a természetes személy, aki - gazdasági vagy szakmai tevékenységi körén kívül - a postai szolgáltatással kapcsolatos tájékoztatás vagy ajánlat címzettje, illetve akinek részére a postai szolgáltatást nyújtják.
(2) A fogyasztói igények kielégítése érdekében a szolgáltatási engedéllyel rendelkező postai szolgáltatók az engedélyben foglalt, a kijelölt egyetemes postai szolgáltató a Hkt. 48. § (1) bekezdésében foglalt szolgáltatások igénybevételének lehetőségét a bejelentett lakóhellyel rendelkező 600 lakosnál nagyobb népességszámú településeken állandó postai szolgáltató helyen kötelesek biztosítani.
(3) Városokban az (1) bekezdésben meghatározott követelményt az alábbiak alkalmazásával kell teljesíteni:
a) a bejelentett lakóhellyel rendelkező 20 000 lakost meghaladó népességszámú településeken bejelentett lakóhellyel rendelkező 20 000 lakosonként legalább egy állandó postai szolgáltató helyet kell működtetni,
b) az állandó postai szolgáltató helyek bármely belterületi bejelentett lakóhellyel rendelkező lakos részéről történő elérhetősége a 3000 métert nem haladhatja meg (azonos településen belüli két postai szolgáltató hely közötti távolság legfeljebb 6000 méter lehet).
(4) A bejelentett lakóhellyel rendelkező 600 főnél kisebb népességszámú településeken a szolgáltatási engedéllyel rendelkező postai szolgáltatók az engedélyben foglalt, a kijelölt egyetemes postai szolgáltató a Hkt. 48. § (1) bekezdésében foglalt szolgáltatások igénybevételének rendelkezésre állását állandó postai szolgáltató hellyel vagy mozgószolgálattal kötelesek biztosítani.
(5) Az egyetemes postai szolgáltató és az engedély alapján postai szolgáltatást végző szolgáltató kérelmére a Hírközlési Döntőbizottság határozatával mentesítheti a szolgáltatót a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítése alól, ha e kötelezettség a település rendkívüli földrajzi elhelyezkedése következtében áll fenn, és a mentesítés nem okoz a felhasználóknak aránytalan érdeksérelmet.
(6) A postai szolgáltatások mozgószolgálattal történő biztosítása esetén a rendelkezésre állás érdekében a szolgáltatási engedéllyel rendelkező és a kijelölt egyetemes postai szolgáltatók a községek belterületén legalább egy küldemény-felvételi támpontot kötelesek működtetni.
A szolgáltatások időbeli hozzáférhetőségének követelményei
44. § (1) A 43. § (1) és (2) bekezdése szerinti állandó postai szolgáltató helyeken minden munkanapon 8 és 20 óra között legalább 2 órás napi nyitvatartási időt kell biztosítani. A napi nyitvatartási időt a forgalom mértékéhez igazodóan egybefüggően vagy legfeljebb két részre osztottan lehet meghatározni. Az összességében napi 2 órát el nem érő nyitvatartási idővel rendelkező postai szolgáltató helyek nem tekinthetők állandó postai szolgáltató helynek.
(2) A mozgószolgálatoknak minden munkanapon legalább egyszer, előre meghirdetett és a helyben szokásos módon közzétett időpontban és helyen meg kell jelenniük, továbbá a községi belterületi támpontokon legalább 30 perc időtartamig kell tartózkodniuk.
(3) A szolgáltatási engedéllyel rendelkező és a kijelölt egyetemes postai szolgáltatók kötelesek az állandó postai szolgáltató helyeket, a támpontokat és a levélgyűjtő szekrényeket minden munkanapon, munkanaponként legalább egyszer felkeresni és az egyetemes postai szolgáltatási körbe tartozó felvett postai küldeményeket összegyűjteni.
(4) A levélgyűjtő szekrényeken előre fel kell tüntetni azok munkanaponkénti, legalább egyszeri ürítési időpontját, vagy - pontosan nem meghatározható gyűjtési időpont esetén - azon napszakban, illetve órában és percben rögzített időtartamot, amelyen belül a gyűjtés lebonyolításra kerül.
Közönségszolgálati követelmények
48. § (1) A szolgáltatási engedéllyel rendelkező és a kijelölt egyetemes postai szolgáltatóknak gondoskodniuk kell arról, hogy
(2) A szolgáltatási engedéllyel rendelkező és a kijelölt egyetemes postai szolgáltatók kötelesek évente közvélemény-kutatás formájában ügyfél elégedettségi vizsgálatot végezni külön-külön lakossági, illetve üzleti kedvezményben részesülő ügyfeleik körében. A vizsgálatok eredményéről a HTH-t évente tájékoztatni kell.