OBH 3035/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában a közeli ingatlanon folytatott állattartást, illetve ezzel összefüggésben azt sérelmezte, hogy a hatóság nem gondoskodik a jogerős határozatok végrehajtásáról.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonság, a tulajdonhoz való jog, valamint az egészséges környezethez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során megvizsgáltam a panaszos által rendelkezésemre bocsátott dokumentumokat, valamint rövid úton megkerestem Kiskunlacháza jegyzőjét.
A megállapított tényállás
2001. július 19-én a jegyző az 1590-4/2001. számú határozatával megtiltotta a nagyállatok tartását, valamint kötelezte az állattartót, hogy a határozat kézhezvételétől számított 60 napon belül létesítsen zárt trágyatárolót a szomszédos lakóházaktól 8 méterre, végül elrendelte a rovarok és rágcsálók rendszeres irtását. A határozat hivatkozik az ÁNTSZ szakvéleményére, amely szerint az állattartó épületek és a lakóépületek közötti védőtávolságok nem biztosítottak, zárt trágyatároló nincs kialakítva.
2001. november 9-én Ráckeve Város Polgármesteri Hivatala 9427-4/2001. számon kötelezte az állattartót, hogy az építési engedély nélkül létesített, nagyállat tartásra használt épületet a határozat jogerőre emelkedésétől számított 60 napon belül bontsa el. A határozat indokolásában az áll, hogy az épület szerkezetei, anyagai, kialakítása nem felel meg az állattartási feltételeknek, az épület veszélyezteti az egészséget és a vagyonbiztonságot.
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 2002. június 14-én és július 23-án a fenti határozatok végrehajtására hívta fel a jegyzőt.
A Közigazgatási Hivatal 2002. szeptember 18-án ismét jelezte a határozatok végrehajtásának szükségességét azzal a megjegyzéssel, hogy álláspontja szerint alkotmányos jogok sérülnének, amennyiben a jogsértő állapot a hatóság tehetetlensége miatt állna fenn. E levél tartalmazza, hogy az Áe. 82. § (1) bekezdésének a) pontja szerint a közigazgatási szerv feljogosíthatja a jogosultat (ebben az esetben a szomszédokat), hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse.
A 2003. január 8-án a polgármesteri hivatal hivatalos helyiségében felvett jegyzőkönyvben az áll, hogy a szomszédok vállalják a 9427-4/2001. számú határozat végrehajtását megbízott vállalkozó útján és egyben kérik a rendőrség kirendelését.
A jegyző rövid úton arról tájékoztatott, hogy az állattartó a többszöri bírságolás ellenére sem tett eleget a kötelezéseknek. A hatóság árajánlatot kért egy cégtől, amely 300 000 Ft-ért vállalta volna a végrehajtást. A szomszédok a bontásra kötelező határozat saját maguk általi végrehajtásától később elálltak.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
•	2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
•	(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
•	82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így 
•	a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
•	b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
•	c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
•	d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
•	(2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni.
•	(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
•	83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
•	Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
•	3. § (1) Az állat tartásánál meg kell tartani az állategészségügyi, a közegészségügyi, a környezetvédelmi, valamint az állatvédelmi előírásokat; ezeket érvényesíteni kell az állat szállítása, forgalmazása, az állati eredetű élelmiszer és állati eredetű termék előállítása, feldolgozása, tárolása és forgalmazása során is.
Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
•	2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
•	18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
A vizsgálat megállapításai
1. A panaszos a melléképület bontására kötelező, illetve a nagyállatok tartását megtiltó határozatok végrehajtásának elmaradását sérelmezte.
A végrehajtás érdekében tett intézkedések nem vezettek eredményre, a sérelmezett állapot jelenleg is fennáll.
Az engedélyezett mértéket meghaladó vagy az engedélyezettől eltérő módon folytatott, illetve a környezetvédelmi, közegészségügyi jogszabályokkal ellentétes állattartás jelentős életminőség romlást eredményezhet az állattartóhely környezetében élőknek. Figyelembe kell venni az adott környezet jellegét is, ahol az állattartást végzik, azonban a zárt trágyatároló létesítése, vagy az állattartó helyek megfelelő gyakoriságú tisztítása minden esetben minimálisan elvárható követelmény, még az olyan településeken is, ahol az állattartásnak évszázados hagyományi vannak és ezért az állattartással járó kellemetlen hatások megszokottabbak.
Az Áe. 83. § (1) bekezdése arra kötelezi a közigazgatási szerveket, hogy az Áe. 82. § (1) bekezdésében felsorolt végrehajtási módok közül azt válasszák, ami az ügy körülményeit figyelembe véve, a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
Számos, korábban vizsgált ügyben tapasztaltam, hogy nem megnyugtató a végrehajtás hatékonysága: a döntések egy része papíron marad, vagy csupán hosszú évek múlva realizálódik. Kiemelném a Citadella melletti Lődombon 2002-ben folytatott engedély nélküli építkezéssel és az abból adódó hatósági döntésekkel kapcsolatban lefolytatott vizsgálatról készült jelentést, melyben megállapítottam, hogy „határozataiknak az érintett hatóságok nem tudtak érvényt szerezni, mert az Áe. végrehajtási szabályai idejétmúltak, nem alkalmasak maradéktalanul arra, hogy a hatálybalépésük óta gyökeresen megváltozott jogi, társadalmi, gazdasági helyzetben a jogállamiság elvének, illetve az abból levezethető jogbiztonság követelményének megfelelően alkalmazzák azokat.”
2. Az államigazgatási határozatokban foglalt kötelezettségek önkéntes teljesítésének elmaradásakor végrehajtási eljárás(ok) lefolytatása szükséges.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az országgyűlési biztosok a jogállam követelményei közé felvették a tisztességes eljárás követelményét is, amely – mint a hatóságok jogállami értékrendű eljárásának összetevője – azt fejezi ki, hogy a jogalkalmazás során meg kell valósulnia a hatósági eszközök rendeltetésszerű használatának, méltányos, humánus, célszerű és hatékony alkalmazásának. A tisztességes eljárás a hatóság kötelessége, az ügyfélnek pedig alkotmányos joga.
A tisztességes eljárás megköveteli az ügyek ésszerű határidőn belüli elintézését, az önkéntes teljesítés elmaradása esetén a végrehajtási eljárás lefolytatását. Sérti a tisztességes eljárás követelményét a hatóság, ha az eljárás indokolatlanul elhúzódik.
A jogállamiság a bíróságok által meghozott ítéletek mellett a közigazgatási határozatok végrehajthatóságát is megköveteli. A végrehajtás elmaradása, vagy jelentős elhúzódása a meghatározott cselekmény elvégzésének elmaradásából adódó hátrányokon túl aláássa az államigazgatás tekintélyét.
A közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szabályozási koncepciója szükségesnek tartja a végrehajtási eljárás hatékonyságának fokozását. A konkrét ügy megerősíti, hogy az új törvényben indokolt a végrehajtásnak a jelenleg hatályostól eltérő – szigorúbb - szabályozása.
Ajánlás
A jogállamiság alkotmányos értékeinek védelme érdekében az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy vizsgálja meg a végrehajtási eljárást és intézkedjen a végrehajtás ütemének gyorsításáról.

Budapest, 2003. november 26.

Lenkovics Barnabás