Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2935/2003. sz. ügyben

Előadó: dr. Juhász Orsolya

A vizsgálat megindulása
A szentendrei panaszos előadta, hogy életkörülményei a lakóházához közeli gázmotor működése következtében rosszak, mind a saját, mind környezete egészsége veszélybe került. Sérelmezi, hogy a Polgármesteri Hivatal nem intézkedik a zavaró hatások csökkentése érdekében.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során több alkalommal megkerestem Szentendre Város Önkormányzat jegyzőjét, valamint a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség (a továbbiakban: Felügyelőség) igazgatóját.

A megállapított tényállás
A panaszos egy társasház tulajdonközösségét képviseli. 2003. május 12-én érkezett első beadványában előadta, hogy „a lakótelep megépítésekor a völgy közepére épült a fűtőmű, amely biztosította a fűtési szezonban a fűtést, illetve a melegvíz-szolgáltatást. A fűtőmű területére 2002. június első napjaiban a lakók beleegyezése és tudta nélkül beépítettek egy 2002 LE-s gázmotort. Ez a mai napig használatbavételi engedély nélkül működik. A minden előzetes tájékoztatás nélkül felépült gázmotor nagyon zajos, dübörög, és károsító füstöt bocsát ki, melytől büdös a környék.”
Elmondása szerint a lakók a sérelmeik miatt többször fordultak az Önkormányzathoz, a Felügyelőséghez, az ÁNTSZ-hez és az Egészségügyi Minisztériumhoz.
2003. június 6-án érkezett levelében a panaszos azt kifogásolta, hogy a gázmotoros blokkfűtő-erőmű folyamatosan működik, és bocsátja ki a szennyező anyagokat. Problémát okoz, hogy a megemelt kéményen „kb. 500 C0 hőmérsékletű füst ömlik ki”, ezért nem tudnak ablakot nyitni. A panaszos előadta hogy „a műszaki iroda megbízott vezetője 2003. februárjában arról tájékoztatta őket, hogy a gázmotoros blokkfűtő-erőmű használatbavételi engedély kérelmét még nem nyújtották be a műszaki irodához”. Sérelmesnek tartja ezért, hogy az erőmű üzemelését ennek hiányában nem állították le.
2003. augusztus 11-én, hivatalomhoz tett ismételt bejelentése szerint „a vitatott gázmotor leállításra került kb. június közepén karbantartás céljából. Ennek elvégzését követően augusztus elején újra indították – úgy tudjuk engedély nélkül. A panasz változatlanul fennáll, mert a motor égésterméke behatol a lakásunkba. A gép hangosan dübörög, a lakók nyugalmát nagyon zavarja.”
A panaszos ezt követően is számos – hasonló tartalmú – beadványban jelezte felém a gázmotor működésével kapcsolatos kifogásait.
Az Önkormányzat megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a beruházás kapcsán 2002. szeptember 2-án lakossági fórumot tartottak, melyről a lakókat a Püspökmajor Lakótelep Baráti Kör értesítésével, illetve kifüggesztett hirdetménnyel értesítették.
Az Önkormányzat 2002. június 15-én kelt 1345-7/2002./VII. sz. építési engedélyezési határozatában engedélyezte a fűtőmű bővítését a Szentendre Kálvária út 26. szám alatti ingatlanon. Az engedélyhez szükséges szakhatósági hozzájárulásokat – ÁNTSZ, Tűzoltóság, Felügyelőség – az építésügyi hatóság beszerezte. 2002. október 31-én kelt – határozatában az Önkormányzat az építési engedélyt lakossági panaszok hatására módosította. A kéménymagasítást tartalmazó módosított építési engedélyt – 1345-20/2002/VII. számon – 2002. október 31-én adták ki a szakhatóságok, és a kéményseprő vállalat álláspontjának figyelembe vételével. A gázmotor-kémény magassága a módosítás után +21,20 m., melynek eredményeképpen a gázmotor kéménye a meglévő épület külső kéményéhez lett kötve, illetve kitorkollási magasasságának növelése eredményeképpen 120 cm-rel haladja meg a meglévő kémény 20 méteres magasságát.
Az Önkormányzat álláspontja szerint a lakók beruházással kapcsolatos minden panaszát haladéktalanul megvizsgálták, és a beruházóval közösen orvosolták azokat. Az Önkormányzat levelében utalt arra, hogy a gázmotor az emissziós és az imissziós értékeket tekintve minden esetben jónak bizonyult, betartva a megengedett határértékeket. A zajértékek esetében a 2003. szeptember 4-én végzett hivatalos mérési adatok szerint a gázmotor zajértéke alatta maradt a megengedett 40dB határértéknek. Az Önkormányzat 2003. szeptember 9-én a gázmotoros blokk-fűtőerőmű használatát azonnali hatállyal leállította, a létesítményre az 1097-13/2003.VII. számú, 2003. december 12-én jogerőssé vált határozattal ideiglenes használatbavételi engedélyt adott. 2004. február 16-án kelt levele szerint jelenleg folyamatban van a létesítmény végleges használatbavételi engedélyezési eljárása.
A Felügyelőség megkeresésemre kifejtette, hogy a KF:9239/2002. számú  2002. június 4-én kelt, és a KF:9239/2002. számú, 2002. október 18-án kelt szakhatósági állásfoglalásaikban a blokk-fűtőerőmű építési-, illetve módosított építési engedélyének kiadásához feltételekkel szakhatósági hozzájárulását adta. A Felügyelőség több alkalommal tartott helyszíni szemlét. Így 2003. február 20-án többek között azt vizsgálata, hogy mióta és meddig tart az erőmű próbaüzeme és mik az indokai. A szemle alkalmával a Felügyelőség megállapította, hogy a gázmotoros fejlesztés még az építési szakaszban van, a berendezés próbaüzeme 2002. szeptembere óta időszakosan folyik. A Felügyelőség ugyancsak megállapította, hogy a gázmotort „próbaüzem” címen 2002. szeptembere óta több esetben az 1 hetet folyamatosan meghaladóan rendeltetésszerűen energiatermelésre használják annak ellenére, hogy az építtető használatbavételi engedéllyel nem rendelkezik, ezért a Felügyelőség az Önkormányzatnál kezdeményezte a használat megtiltását.
A Felügyelőség vizsgálata megállapította, hogy a levegő minősége a lakás közvetlen környezetében nem haladja meg a 14/2001. (V.8.) KöM-EüM-FVM együttes rendeletében szabályozott határértéket. A gázmotor emisszióját hatósági méréssel 2003. március 11-én és április hóban végezték. A vizsgálatok kizárták a határéteken felüli szennyezőanyag kibocsátásokat.
A 2003. augusztus 21-i helyszíni szemlén a Felügyelőség megállapította, hogy a fűtőmű a Városi Szolgáltató Rt. tulajdona, az Rt. pedig az Önkormányzat 100 %-os tulajdona, így  az építési engedélyezés során az Önkormányzat saját ügyében járt el. A Felügyelőség több alkalommal is a fűtőműben, illetve környezetében ellenőrzést tartott. A Felügyelőség KF:888-13/2003. számú szakhatósági állásfoglalásában a gázmotor ideiglenes használatbavételéhez – feltételekkel – hozzájárult. 2004. április 14-én kelt, a Felügyelőségtől érkezett levél szerint a végleges használatbavételi engedély kiadásához környezetvédelmi szempontból a hatóság hozzájárult.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról
33/1993. (XII. 23.) KTM rendelet a helyhez kötött földgázüzemű gázmotorok technológiai kibocsátási határértékeinek és azok alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról
14/2001. (V. 9.) KöM-EüM-FVM együttes rendelet a légszennyezettségi határértékekről, a helyhez kötött légszennyező pontforrások kibocsátási határértékeiről
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (a továbbiakban: Obtv.)
1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.) 
46/1997. KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint „az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.” 
A törvény 17. § (4) bekezdése értelmében „ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.”
A panasz kapcsán az Obtv. alapján hatásköröm annak vizsgálatára terjedt ki, hogy az Önkormányzat jegyzője, valamint a Felügyelőség a fűtőmű zavaró hatásának tudomásra jutásától kezdődően tett-e, és ha igen milyen intézkedéseket a panaszban foglalt sérelmek kivizsgálása és megoldása érdekében. Vizsgálatom tárgyát tehát a fűtőmű működéséből eredő kifogások, illetve az ezek kapcsán tett hatósági eljárások és döntések képezték.

1. Az építési engedélyezési eljárás
a) A fűtőmű a lakóházakkal – a lakóteleppel – együtt létesült, ez a körülmény évek óta fennáll. Az iratok alapján megállapítható, hogy a fűtőmű és a környező lakóépületek elhelyezkedése – a helyi önkormányzat jogelődjeinek kifogásolható területrendezési tevékenysége következtében – környezeti zajvédelmi szempontból igen kedvezőtlen, mert egy fűtőmű közvetlen közelében lakóépületek létesítését engedte meg.
Az országgyűlési biztosnak a hatáskörére vonatkozó törvény alapján nincs lehetősége a rossz településrendezési állapot közvetlen befolyásolására. A jogszabály ugyanis az önkormányzatok hatósági, államigazgatási munkájával kapcsolatban biztosít hatásköröket az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára.
A képviselő-testületek által elfogadott rendezési tervek – melyek elsősorban a települések fejlesztését határozzák meg – jóváhagyása rendelettel történik. Az önkormányzat a rendeletalkotás során nem hatósági jogkört gyakorol, hanem az Alkotmány által biztosított önkormányzatiság elvének egyik elemét alkotó jogával él. Az önkormányzat rendeletét törvényességi, illetve alkotmányossági ellenőrzés keretében a közigazgatási hivatal, illetve az Alkotmánybíróság vizsgálhatja.
Tekintettel arra, hogy a panasz tárgyát képező fűtőmű a vonatkozó területrendezési tervek által kijelölt keretek között, évekkel ezelőtt épült meg, mára a megépülésével kapcsolatos sérelmek orvosolhatatlanok.
b) Az Önkormányzat 2002. június 15-én kelt 1345-7/2002./VII. sz. – építési engedélyezési – határozatában engedélyezte a fűtőmű bővítését a Szentendre Kálvária út 26. szám alatti ingatlanon. Az engedélyhez szükséges szakhatósági hozzájárulásokat az építésügyi hatóság beszerezte. 2002. október 31-én kelt határozatában az Önkormányzat az építési engedélyt lakossági panaszok hatására módosította.
Megállapítottam, hogy az említett építési engedélyek vizsgálatára nincs hatásköröm, mivel azok több, mint egy éve jogerőre emelkedtek.
c) A panaszos az építési engedélyezési eljárással összefüggésben kifogásolta, hogy tudtuk és akaratuk ellenére helyezték be a gázmotort a fűtőműbe, valamint, hogy a létesítéssel összefüggő határozatokról nem értesült közvetlenül.
- Az Önkormányzat megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a telepítést megelőzően lakossági tájékoztatót tartottak a beruházásról. Az Önkormányzat tájékoztatását alapul véve megállapítottam, hogy a panaszosok kellő időben értesülhettek a fórumról.
A vitatott kérdést illetően, az ellentmondó álláspontok feloldására nem rendelkezem hatáskörrel.
- Az egyedi közigazgatási eljárások ügyféli körét általánosságban az Áe. rendezi (3. § (4)). A környezetvédelmi jellegű ügyekben ugyanakkor más jogalapon is nyugodhat a jogalanyok ügyféli joga, a jogalany jellegétől, természetétől függően. Így magánszemélyek tipikusan az adott jogviszonyt szabályozó, speciális ágazati norma rendelkezései alapján válhatnak ügyféllé, így az általános építési engedélyezésben az engedélyes ingatlanával telekhatáros szomszéd. 
A 46/1997. KTM rendelet 5. § (2) bekezdése értelmében „Az elvi építési, az építési, a bontási, a fennmaradási, a használatbavételi és a rendeltetés megváltoztatás engedély megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján közölni kell az ügyben ügyfélnek minősülő magánszemélyekkel, (…) így különösen: a közvetlenül szomszédos – a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) – építési telekkel rendelkezni jogosultakkal”. (Ehelyütt is utalni kívánok arra, hogy az idézett jogszabály módosítását már több alkalommal is kezdeményeztem a jogalkotó szerveknél, mivel a közvetlen telekszomszédság kívánalma az ügyféli jog gyakorlására alkalmas jogalanyok körét indokolatlanul csökkentheti.)
Jelen esetben tehát a fűtőmű ingatlanával közvetlen telekszomszédnak kellett a határozatról kézbesítés útján értesítést kapnia. A vizsgálat feltárta, hogy a panaszos nem közvetlen telekszomszédja a fűtőműnek, mivel a két ingatlan között egy út húzódik, ezért részére a létesítéssel kapcsolatos határozatokat az érintett hatóságnak kézbesítenie nem kellett.
A konkrét ügyben két körülményt is hangsúlyozni kell. Egyrészt meg kell említeni, hogy a határozatokat az Önkormányzat tájékoztatásul megküldte a lakók érdekeit képviselő Püspökmajor Baráti Kör részére, tehát a közösségi részvétel ebben a formában biztosítva volt. Másrészt utalnom kell arra, hogy a panaszosok egy lakótelep, közelebbről egy társasház lakói. Az ügyféli kör ilyen esetekben nem tehető parttalanná, a lakásonkénti kikézbesítés a közigazgatási eljárás menetét nagyban hátráltathatná.
Jelen ügyben a tájékoztatással kapcsolatban tett önkormányzati eljárás alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem okozott. 

2. A zajártalom orvoslása érdekében lefolytatott hatósági eljárások
A gázmotor által keltett – „dübörgő” – zaj a panaszos elmondása szerint életminőségükre jelentős hatással van.
A vizsgált létesítmény a Szentendre Városi Fűtőmű, melyben a legjelentősebb zajforrások az épületbe telepített 4 db kazán és 1 db 1,644 MW teljesítményű Jenbacher gázmotor.
A Fűtőmű zajkibocsátására a Felügyelőség 2002. szeptember 16-án kelt határozatában 40 dB (A) határérték teljesítését irányozta elő.
Az építési engedélyezési dokumentáció nappal 50 dB-ben, éjjel 40 dB-ben jelölte meg a megengedett zajterhelést. A követelmény megfelelt a zaj – és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendeletnek.
A gázmotor környezeti zajkibocsátásáról több szakvélemény áll a rendelkezésemre. 2002. december 19-én a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Rezgésakusztai Laboratóriuma által készített szakvélemény megállapította, hogy „a fűtőmű jelenleg – a jelentős eredménnyel járó zajcsökkentési intézkedéseke ellenére – még minidig nem felel meg az előírt követelményeknek. (…) A gázmotor környezeti zajterhelését vélelmezhetően elsősorban nem maga a gázmotor, hanem a burkolaton belüli átszellőzést biztosító rendszer okozza.”
2003. szeptember 18-án készült szakértői vélemény értelmében „a lakóházak védendő homlokzatánál a zajterhelés éjszakai időben megfelel, mivel a nagyvárosias beépítési területen … nem haladja meg a 40 dB éjszakai határértékeket (…). Megjegyezzük, hogy zajvédelmi, zajcsökkentési beavatkozás eredményeképpen a zavaró mély hanghatás … megszűnt.” 
2003. november 18-án kelt szakvélemény szerint „a létesítmény környezete részben nagyvárosi (Széchenyi tér), részben kisvárosi beépítésű lakóterület. (…) megtörtént a transzformátor kamra szellőzésének átépítése és beavatkozás történt a gázfogadó állomásnál is (zajvédő szerelt fal és épített fal, gáznyomáscsökkentők szekrényének szigetelése). Ezekre az intézkedésekre azért volt szükség, hogy a kazánok és a gázmotor együttes üzeme esetén is biztosítható legyen a megfelelő zajterhelés. (…) Az előírt 40 dB éjszakai határérték teljesül, a minősítés: megfelel. A zajvédelmi, zajcsökkentési beavatkozás eredményeképpen a zavaró mély hanghatás (keskenysávú korrekció) megszűnt.”.
Külön kiemelést érdemel a véleményből a következő megállapítás: „2002. január 22-én és január 24-én a gázmotoros beruházás beindítása előtt zajmérés történt a Fűtőmű körzetében.  … a zajszint …. 40 dB értéken felül voltak. (…) Tehát a gázmotor létesítése előtt a kazánház környezetében jelentős túllépés volt.” Az említett szakvéleményeket nem áll módomban felülvizsgálni.
Megállapítottam, hogy a gázmotor működésével összefüggő zajhatás a közigazgatási normákban és egyedi aktusokban rögzített követelmények között értékelhető.
A Felügyelőség által folytatott helyszíni szemlék, illetve a szakvélemények alapján az Önkormányzat több, zajcsökkentést célzó intézkedést tett, a gázmotor üzembe helyezésekor felmerült problémákat orvosolta.
A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Az államigazgatási eljárás törvényessége, szakszerűsége, eredményessége nagymértékben attól függ, hogy a tényállás tisztázását körültekintően folytatták-e le. A tényállás tisztázása a konkrét egyedi ügy jogilag releváns tényeinek, körülményeinek a pontos megállapítását, feltárását jelenti.
A zaj kapcsán eljárni illetékes hatóság – a Felügyelőség – határozatait, illetve intézkedéseit a helyszíni szemlék tapasztalatai, az ügyféli nyilatkozatok, valamint a hatóság több műszeres mérésének eredményei alapján hozta meg. Erre tekintettel megállapítom, hogy a panasszal érintett szerv a tényállás tisztázására vonatkozó törvényi kötelezettségének eleget tett, ezért eljárásával összefüggésben visszásság nem merült fel.
A Ptk. alapján jogai érvényesítésében három polgári jogi jogintézmény is eszközként szolgálhat a panaszosnak. Igényét tehát polgári bírósági úton is megpróbálhatja érvényesíteni, amely per kockázata őt is terheli.
A Ptk. 100. §-a – a szomszédjog általános szabálya – alapján a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. A szükségtelen zavarás fogalma kifejezi, hogy a zavarás bizonyos – mindig az egyedi esetben meghatározható – köre felfogható szükségesnek, azaz a zavarás valamely szintjét mindenki köteles eltűrni. A szükségtelen zavarás fogalmát a törvény nem definiálja. A konkrét esetben az ellentétes érdekek mérlegelésével kell megállapítani, hogy a zavarás szükségtelennek minősül-e.
Külön hangsúlyozandó, hogy a bírói gyakorlatban kialakult álláspont nem állapít meg közvetlen kapcsolatot a szükségesség és a közigazgatási engedély között, így az engedély megléte önmagában nem mentesít az esetleges szomszédjogi igények alól. 
BH 1988. 32. Filmvetítésnek államigazgatási hatóság által történt engedélyezése nem zárja ki a szomszédjogi szabályok alkalmazásával környezetvédelmi igény érvényesítését. 
BH 1980. 378. A hatósági engedély alapján tevékenykedő üzemek, üzletek is kötelesek gondoskodni arról, hogy tevékenységükkel a szomszédos ingatlanok használatát szükség nélkül ne zavarják és a szomszédok nyugalmát ne háborítsák. Üdülőövezetnek nem minősülő lakóterületen sem kötelesek a szomszédok tűrni a nyugalmukat szükség nélkül zavaró tevékenységet és a környezetvédelem szabályainak figyelmen kívül hagyását.
(Mindazonáltal a vizsgálatból az is kiderült, hogy a panaszos tulajdonosi jogaiban való korlátozása nyomós közérdek mentén történik, tekintettel arra, hogy a gázmotor üzembe helyezése egy lakótelep fűtéséhez és a melegvíz-szolgáltatásához is hozzájárul.)
A Ptk. 188. § (1) bekezdése szerint „ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg”. Mivel a zavarástól egy év már eltelt, a Ptk. 191. § (2) bekezdése értelmében az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését közvetlenül a bíróságtól kérheti a panaszos.
A Ptk. 115. § (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését”. A tulajdonost tulajdonjoga alapján a dolog háborítatlan birtoklása, használata, hasznainak szedése illeti meg. Ha a tulajdonost valaki a birtoklásában megzavarta, akadályozza, vagy korlátozza valamely jogosultsága gyakorlását, a tulajdonos bíróság előtt kérheti a háborítás megszüntetését. A tulajdonos azt követelheti, hogy a háborító ezt a magatartást hagyja abba, továbbá, hogy a bíróság a jövőre nézve tiltsa el őt a háborítás ismétlésétől.
A jogirodalom ezt a per-fajtát a tulajdon háborítatlanságát védő pernek is szokta nevezni, ekkor a bíróság negatív magatartásra kötelezi az alperest, vagyis arra, hogy valamilyen tevékenységtől tartózkodjon, valamilyen megkezdett tevékenységet hagyjon abba. 
Fontos megemlíteni, hogy a polgári jog számára a közigazgatás olyan elhatárolási ismérvei, mint a határértékek, nem bírnak ügydöntő jelentőséggel. A polgári jogviszonyok megsértése megvalósulhat a határértéket el nem érő, de az adott jogviszonyban zavarónak minősülő magatartással is. A szomszédjog és a birtokvédelem a zavarás tényéből indul ki, tehát a körülmények vizsgálata során nincs szükség másra, csak ennek a ténynek a megállapítására.
A konkrét esetben a hatóságok a panasz „megnyugtató kivizsgálása” érdekében kezdeményezték a műszeres zajmérést. A Ptk. alapján a birtokháborítás megállapításához nincs szükség műszeres mérésre; az legfeljebb hozzájárulhat a megalapozott döntéshozatalhoz, bár a birtokháborítás megvalósulhat a határértéket el nem érő magatartással is. A zajmérés lehetséges, de nem elengedhetetlen feltétele a birtokvédelem iránti kérelem elbírálásának. 
A panaszos – a Ptk. alapján – a tevékenység miatt az alábbi eljárásokat indíthatja:
- birtokvédelem kérése a bíróságtól;
- szomszédjogi sérelem miatt indítható polgári per;
- tulajdon háborítatlanságát védő per.

3) A légszennyezéssel összefüggő panaszok értékelése
A panaszos beadványában kifogásolta a lakásásba áramló levegő minőségét is.
A Felügyelőség az építési engedélyek kapcsán született szakhatósági állásfoglalásaiban megállapította, hogy a telepítendő gázmotor várhatóan nem okoz légszennyezést, a kibocsátott légszennyezőanyag mértéke nem haladja meg a 32/1993. (XII. 23.) KTM rendeletben előírt gázmotor kibocsátási határértéket.
Ennek betartása ellenőrzésére a Felügyelőség több mérést is végzett, valamint megkeresésemre kifejtette, hogy a gázmotor működése nem okoz határértéken felüli légszennyezettséget.
A Felügyelőség arról tájékoztatott, hogy a fűtési szezonban a levegő állapotát vizsgálták, és megállapították, hogy minősége a lakás közvetlen környezetében nem haladja meg az érvényben lévő 14/2001. (V. 9.) KöM-EüM-FVM együttes rendeletében szabályozott levegőminőségi határértéket.
A hatóság vizsgálta a gázmotor emisszióját hatósági méréssel 2003.március 11-én és április 7-én. A mérés keretében az érvényben lévő határértékek ellenőrzésén túl további légszennyező anyagok kibocsátását vizsgálták, melyek esetleges jogos bűzpanaszra adhatnak okot.
Tekintettel arra, hogy a Felügyelőség több helyszíni szemlét tartott, melyek keretében műszeres méréssel a környezeti levegő állapotát vizsgálta, eljárásával összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem merült fel, további intézkedés megtételét nem tartottam szükségesnek. Szükségesnek tartom ugyanakkor, hogy a jövőben is folyamatosan végezzenek emisszió méréseket.

4) A kémény magasságából adódó kifogás
A panaszosoknak sérelmes a kémény jelenlegi magassága is. Az előttem lévő iratokból kitűnik, hogy a 2002. szeptemberében megkezdett üzemi próbák elleni lakossági panaszok hatására az építtető módosítatta az építési engedélyt. A kéményt 9 méterrel magasította a kedvezőbb terjedési viszonyok megteremtése céljából. 
Tekintettel arra, hogy az Önkormányzat a lakossági panaszok okán eljárt, a kémény megmagasításra került, ezért alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság eljárásával kapcsolatban nem merült fel. 

5 ) A használatbavételi engedély kiadása
A vizsgálat feltárta, hogy a gázmotor próbaüzem alatt működött több mint egy évig. Ezt támasztja alá a Felügyelőség megkeresésesemre írt és fentebb már idézett levele. 
Az Önkormányzatnak ugyanakkor már korábban tudomása volt arról, hogy a fűtőmű használatbavételi engedély nélkül működik. Ezt támasztja alá a panaszos részére 2003. február 3-án kelt tájékoztató levele. Ebben szerepel, hogy „a gázmotoros Blokkfűtőerőmű használatbavételi engedély kérelmét irodánkhoz még nem nyújtották be.” Azonban az Önkormányzat jegyzője nem tette meg saját hatáskörében a szükséges intézkedéseket, hanem a Felügyelőség 2003. augusztus 28-án kelt megkeresése után oldotta csak fel a problémát, és 2003. szeptember 9-én a használatbavételi engedéllyel nem rendelkező fűtőerőmű használatát azonnali hatállyal leállította.
Az Étv. 44. § (1) bekezdése szerint „az építtetőnek minden olyan építményre, építményrészre, amelyre építési engedélyt kellett kérnie – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik –, annak használatbavétele előtt használatbavételi engedélyt is kell kérnie.” A (4) bekezdés értelmében: „az (1) bekezdésben előírt használatbavételi engedély hiányában az építményt nem szabad használni. A törvény 52. § (1) bekezdése szerint „az építésügyi hatósági jogkört első fokon – (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel – a települési önkormányzat jegyzője látja el.”
A 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet 28. § rögzíti, hogy „a használatbavételi engedélyt az építtetőnek az építésügyi hatóságtól az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmassá válásakor – a használatbavétel előtt – kell kérnie. Az építésügyi hatóság az (1) bekezdésben előírt kötelezettség teljesítésének elmulasztása esetében az építtetőt a használatbavételi engedély iránti kérelem és mellékleteinek benyújtására kötelezheti. Az építésügyi hatóság az építmény engedély nélküli használatát köteles megtiltani.”
Az Önkormányzatnak tehát a Felügyelőség megkeresését megelőzően is voltak információi arra nézve, hogy a fűtőmű nem rendelkezik használatbavételi engedéllyel, azonban csak több hónap elteltével, a Felügyelőség ezirányú megkeresésére lépett fel, és tiltotta meg a próbaüzem alatt, használatbavételi engedély nélkül működő létesítmény működését.
Figyelemmel arra, hogy az Önkormányzat az ügyben nem használta ki a jogszabályok által biztosított azon eljárási és intézkedési lehetőségeket, melyek alkalmasak lettek volna a használatbavételi engedély nélkül működő létesítmény leállítására, mulasztása a gyakorlatban a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog érvényesülésének sérelmét idézte elő. (Időközben ideiglenes használatbavételi engedélyt adott ki az Önkormányzat, illetve jelenleg folyamatban van a létesítmény végleges használatbavételi engedélyezési eljárása, melyhez a Felügyelőség pozitív szakhatósági állásfoglalását a részemre megküldte.)

6) Az Önkormányzat tulajdonosi érdekeltsége
A Felügyelőség tájékoztatott arról, hogy 2003. augusztus 26-án kelt levelében megkereste az Önkormányzatot, mivel a helyszíni szemle során jogszabálysértést tapasztalt. A szemlén ugyanis arról értesült, hogy a Városi Szolgáltató Rt., melyhez a Fűtőmű is tartozik Szentendre Város Polgármesteri Hivatalának 100 %-os tulajdona. Az értesülését megerősítették a Cégbíróság 13-10-040159 cégjegyzékszámon nyilvántartott adatai, melynek II. 1/1. pontja szerint a Városi Szolgáltató Rt. egyetlen részvényese Szentendre Város Polgármesteri Hivatala. A Felügyelőség hozzám írt levelében kifejtette, hogy „ez a tulajdonosi viszony a fent hivatkozott építésügyi határozatok kiadása idején is fennállt, az építésügyi hatóság az Áe. 19. § (6) bekezdésétől eltérően járt el, ugyanis a jogszabály kimondja, hogy a közigazgatási szerv a saját ügyének elintézésében nem vehet részt. Az eljáró szerv kijelölésére az (5) bekezdés irányadó.” Az Áe. 59. § (1) bekezdés c) pontja alapján a Felügyelőség ezért megkereste 2003. augusztus 26-án az Önkormányzatot.
A rendelkezésemre álló iratokat figyelembe véve, az eljárásban nem került értékelésre az a fennálló helyzet, hogy az Önkormányzat érdekeltsége miatt a hatósági és tulajdonosi szerepek keveredhetnek. (Az a probléma, hogy a jegyző építési hatóság, ugyanakkor az önkormányzat alkalmazottja és a költségvetésének összeállításáért felelős személy, az országgyűlési biztoshoz érkezett más panaszokban már többször felmerült (például OBH 4918/98, 2954/98, 5920/99.)

Kezdeményezés, ajánlás
- Tekintettel arra, hogy a megkeresett hatóságok a zavaró hatások kivizsgálása, illetve orvoslása érdekében intézkedéseket tettek, további intézkedés megtételét nem kezdeményezem. 
A jelentésben utaltam arra, hogy a közigazgatási előírásokat (normák, határozatok) betartva működő létesítmény a panaszost változatlanul is jelentős mértékben zavarja. Ezért az ügy valamennyi körülményének ismeretében, felkérem az összes érintett hatóságot, hogy együttesen vizsgálják meg, milyen műszaki – illetve egyéb – megoldás nyújthatna megoldást a feltárt zavaró hatások további csökkentésére, kizárására. Ugyancsak vizsgálják meg, hogy a kémény további magasítása műszakilag lehetséges-e. 
- Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Szentendre Város Önkormányzat jegyzőjét arra – a jövőbeni szabályos eljárások érdekében –, hogy fokozottan figyeljen a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek betartására. A jövőben hatáskörében lépjen fel a tudomására jutott, használatbavételi engedély nélküli létesítmények működésének szabályossá tételében.
- Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy vizsgálja meg, és tájékoztasson arról, az Önkormányzat jelen ügyben saját hatáskörében járt-e el? 

Budapest, 2004. június 15.
Lenkovics Barnabás SK.