Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2776/2003. számú ügyben
(Kapcsolódó ügyek: OBH 2862/2003; OBH 2908/2003; OBH 3141/2003)

Ügyintéző: dr. Sipos Beáta
Az eljárás megindulása
Több beadvány érkezett hivatalomhoz, melyekben a panaszosok a tápiógyörgyei Pszichiátriai Betegek Otthonának működését sérelmezték. A beadványtevők kifogásolták az intézményi élelmezést, a gyógyszerellátást, az egészségügyi ellátás színvonalát ill. a szakszerű ápolás hiányát. Sérelmesnek tartották továbbá, hogy a külső cégek által foglalkoztatott ellátottak részére az intézmény nem fizette ki a nekik járó munkabért.
Figyelemmel arra, hogy a beadványok alkotmányos jogokkal összefüggő sérelemre utaltak, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
Ezzel egyidejűleg Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét a fenti panaszok és az intézmény működésének vizsgálatára. 

Az ügy jogszabályi háttere
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
9/1999. (XI. 24.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről
188/1999. (XII. 16.) Kormányrendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről
29/1993. (II. 17.) Kormányrendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról

Az érintett alkotmányos jogok
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. 

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
A jelentésem megállapításai a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjétől kapott 2003. augusztus 15-én kelt tájékoztatáson, az általa csatolt dokumentumokon, valamint a Viktor Speciális Módszertani Otthon munkatársai által végzett helyszíni vizsgálat megállapításain, és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal ez évi - 2004. március 18-án lefolytatott - átfogó ellenőrzésén készült jegyzőkönyvben foglaltakon alapulnak.
Az intézmény fenntartója a Pest Megyei Önkormányzat, az otthon alapító okirata 1997. március 21-én kelt. A működési engedély - 2003. július 14-én kelt, száma: 31-441/2/2003. - határozott időtartamra szól, 2008. december 31-ig. Az engedélyezett férőhelyek száma 250 fő, a tényleges létszám 250 fő. Az intézmény lakókörnyezeten belül helyezkedik el, közúton jól megközelíthető. Helyi buszközlekedés azonban a településen nincs, a vasútállomás 1,5 kilométerre található az intézménytől. Az otthonhoz tartozik még egy gyümölcsös és egy sertéstelep is.
A korábbi évekhez viszonyítva változást hozott, hogy az intézmény területén 2003-ban egy 12 személyes lakóotthont alakítottak ki. Az idei ellenőrzés rámutatott arra, hogy a lakóotthon nem rendelkezik működési engedéllyel, ezért a Közigazgatási Hivatal vezetője felszólította fenntartót, hogy 30 napon belül kérelmezze az intézmény működésének engedélyezését. Az intézmény vezetője ennek eleget tett.
Az intézményi térítési díj havi összege 41.100 Ft/fő, mely összeget a fenntartó 2003-ban egyszer vizsgált felül. Ingyenes ellátásban jelenleg 8 személy részesül. Az otthon a jövedelemmel nem vagy nem megfelelő összegű jövedelemmel rendelkező ellátottak részére költőpénzt biztosít, melynek havi összege a vonatkozó jogszabályban előírt mértékű. Az intézményi elhelyezéskor egyszeri hozzájárulást vagy személyi térítési díj pótlékot nem kérnek.
Az akadálymentes közlekedés az új szárny alsó szintjein és a lakóotthonban megoldott, kapaszkodók vannak, viszont lift nincs. Ez az új szárnyból is hiányzik.
Az éjszakai és nappali tartózkodás, személyi tisztálkodás, étkezés, közösségi együttlét, mentális gondozás, egészségügyi ellátás, látogatók fogadása céljára szolgáló helyiségek megtalálhatóak az épületben. A 69 lakószoba közül 52-ben viszont nem biztosított a jogszabályban előírt 6 m2/fő lakóterület. Az egyes lakószobákra több mint négy ellátott jut. A lakóotthon felépítésével némileg sikerült csökkenteni a zsúfoltságot. A házaspárok elhelyezésére külön lakószobát alakítottak ki. A folyamatos fűtés, áram- és melegvíz-szolgáltatás biztosított. A lakószobák bútorzata, berendezési és felszerelési tárgyai alacsony szinten felelnek meg az ellátottak életkori sajátosságainak, egészségi és mozgásállapotának.
A jogszabálynak megfelelő számú zuhanyzó/fürdőkád és a nemenkénti illemhely nincs biztosítva. A vizesblokkok részben akadálymentesek, néhány helyen hiányoznak a kapaszkodók is.
Az otthonban a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók szakképzettségének aránya a 80 %-ot eléri. A szakmai munkakörökben foglalkoztatottak létszáma viszont nem felel meg a vonatkozó jogszabályban előírtaknak, a Közigazgatási Hivatal megállapítása szerint 9 fő szakdolgozó felvétele lenne szükséges. Az intézmény vezetőjének képesítése megfelel a jogszabályi követelményeknek.
Az ellátás tárgyi feltételeiben tehát alapvető hiányosságok tapasztalhatók. Megállapítom, hogy a tárgyi feltételek hiánya, valamint a szakmai létszám hiányosságai visszásságot okoznak az ellátottak Alkotmányban biztosított lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogainak érvényesülésével összefüggésben.
Az intézményi ellátásra vonatkozó igényekről folyamatos, sorszámozott nyilvántartást vezetnek. Az elhelyezést megelőzően az igénylő előgondozását elvégzik és megfelelően dokumentálják. Az intézményben hat gondozási egységet és gondozási csoportokat alakítottak ki. Az intézmény biztosítja a napi legalább háromszori étkezést, ebből legalább egyszer meleg ételt. Az otthon igény szerint nyújt diétás étkezést is. Dietetikus nincs alkalmazásban, helyette élelmezésvezető végzi az étlap összeállítását. A konyhában az evőeszközök, valamint az ott dolgozók higiénéje megfelelő. A különböző élelmiszer alapanyagokat külön tárolják. A háromfázisú mosogatás megoldott. Az intézmény a jogszabályban előírt textíliát, felsőruházatot, fehérneműt, lábbelit, tisztálkodó szereket, inkontinenciabetétet biztosítja. A ruházatok tisztítását helyben, ipari mosógépekkel végzik. Megfelelő mértékben nyújtanak a lakóknak sampont, fogkrémet, folyékony szappant, mosóport.
Az otthonban van egy foglalkoztató egység, három egymás melletti blokkban különböző bedolgozói tevékenységet végeznek az ellátottak.
A házirendet a fenntartó 2004. január 16-án fogadta el, mely tartalmaz minden olyan témakört, amelyet a jogszabály előír. A házirend jól látható helyen kifüggesztésre került. A Közigazgatási Hivatal rámutatott arra és egyben 60 napon belüli módosításra hívta fel az intézmény vezetőjét abban, hogy a házirend egyik rendelkezése pontosításra szorul, mely szerint az ellátottnak vagy gondnokának nem kérelmeznie, hanem bejelentenie kell az eltávozást és ezt az intézmény igazgatója nem engedélyezi, hanem tudomásul veszi. Az intézményvezető jelezte, hogy a házirendet az előírtak szerint módosították.
Az intézményben Érdekképviseleti Fórum működik. Az otthon törekszik arra, hogy fenntartsa a lakók családi kapcsolatait. Vendégfogadásra a lakószobákban és a közösségi helyiségekben van lehetőség.
A Közigazgatási Hivatal az intézmény fenntartóját és vezetőjét felkérte, hogy intézkedjenek a tárgyi feltételeknek való megfelelés; a lakóotthonra történő működési engedélyek megkérése; a házirend pontosítása; a szakmai program kiegészítése, valamint a szakdolgozói létszám jogszabályban meghatározott szintre növelése tárgyában.
Az intézmény vezetője a szükséges intézkedéseket megtette, valamint többet (például: tárgyi feltételeknek való megfelelés, lakóotthon működési engedélyének megkérése, szakmai létszám emelése) a fenntartónál kezdeményezett. Egyidejűleg jelezte, hogy a gondozási és ápolási tervek felülvizsgálatát rendszeresen és szükség szerint elvégzik és a szükséges módosításokat megteszik. Kitért arra is, hogy az ellátottak gyógyszerelése az egyéni gyógyszerosztó lapok alapján áttekinthető.
A hivatalomhoz érkezett egyedi panaszok vizsgálatát felkérésemnek megfelelően a Közigazgatási Hivatal már 2003. augusztus 5-én tartott helyszíni ellenőrzése alkalmával elvégezte, melyen részt vett a Pest Megyei Módszertani Osztály vezetője is. A következőkben az általuk megállapítottak alapján elemzem az egyedi panaszokat:
1. Az étkeztetéssel, élelmezéssel kapcsolatos panaszok. A beadványtevők arról számoltak be, hogy az ellátottak nem jutnak elég sertéshúshoz, pedig az intézménynek önálló sertéstelepe van. A kevés és nem megfelelő élelmezés miatt többen a hulladékgyűjtőkből szedik ki a konyhai maradékokat és azokat fogyasztják.
A helyszíni vizsgálat megállapította, hogy az érintett intézmény sertéstelepén az állományt a veszteséges tartás miatt csökkenteni kellett, azonban a teljes állományt nem kívánják felszámolni, figyelemmel arra is, hogy az ellátottak foglalkoztatásában is jelentős szerepet kap ez a szervezeti egység. Megállapítást nyert, hogy a vágásérett sertések közül hetente 2 darabot adnak át jegyzék szerint az intézmény konyhájának. Tekintve, hogy a házilag előállított húsmennyiség nem elegendő az étkeztetéshez, külső beszállítóktól is vásárol az intézmény. A tenyésztés során elhullott állatokról az állatorvos igazolást ad, a tetemek a település dögkútjába kerülnek.
A konyhai hulladékot, ételmaradékot a konyhaüzem területén zárt edényekben gyűjtik össze. A megtelt edényeket külön, zárható helyiségekben tárolják a kora délutáni elszállításig. Az ételmaradékot egy ebtenyésztő hasznosítja. Az egyéb konyhai és más hulladékot zárt területen helyezik el, mely körbe van kerítve. A helyszíni vizsgálatot végzők ezeket a tárolókat zárva találták. A személyzettől viszont olyan tájékoztatást kaptak, hogy régebben valóban voltak olyan ellátottak, akik gyűjtögettek és élelmiszereket dugdostak el, de ez mostanában már nem fordult elő. Jelenleg van két olyan lakó, akik rendszeresen kéregetnek - nem létfenntartási, hanem élvezeti cikkeket (kávé, cigaretta) - a vendégektől és más ellátottaktól. A személyi dokumentációkból az derült ki, hogy a két lakónál ez évek óta fennáll, melyet a szakmai vezetés ez ideig nem tudott kezelni, így inkább tűrik, s nem korlátozzák.
Az étkezetés áttekintése után (mely főként a húsmennyiségre vonatkozott) a vizsgálatot végzők azt állapították meg, hogy heti átlagban 4 alkalommal szerepel sertéshúst tartalmazó étel az étlapon. A többi napokon pedig szárnyashúsból készült ételeket fogyasztanak a lakók. Az ellátás jónak minősítették, azonban a diétás ellátás szakmai megalapozottság nélkül folyt. Az ellátottak eltérően számoltak be az élelmezésről, voltak akik kevesellték az ételt, mások viszont sokallták az adagokat. A lakók többsége ugyanakkor túlsúlyos.
A panaszok tehát nem nyertek igazolást, azonban a fentiek alapján a Módszertani Osztály ajánlást tett az intézmény felé, hogy az elhullott sertések dögkútban történő elhelyezéséről készüljön jegyzőkönyv; továbbá már akkor kitértek arra, hogy alkalmazzanak dietetikust az otthonban; valamint a mentális csoportban értelmeztessék a gondozottakkal, hogy miért fontos számukra a diéta.
2. A munkabérekkel összefüggő panaszok.
A beadványtevők kifogásolták, hogy a külső cégek által foglalkoztatottak munkabérét az intézmény nem fizette ki, s utaltak az otthon által törvénytelenül kezelt betétállományra is.
A korábbi vizsgálatommal összefüggésben egyrészt Pest Megye Közgyűlésének elnöke, majd e vizsgálat kapcsán a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője is arról tájékoztatott, hogy az elmaradt munkabérek kifizetése a fenntartó részéről, két részletben, megtörtént. A gondnokság alatt álló személyek munkabérét az OTP Nagykátai Fiókjánál vezetett gyámi fenntartásos gyűjtőszámlára utalta az intézmény, a cselekvőképes személyek részére pedig az intézmény házipénztárából történt meg a kifizetés. Az otthon által szabálytalanul kezelt betétállomány is megszüntetésre került.
3. Egészségügyi ellátással, ápolással kapcsolatos panaszok.
Több panaszos arról számolt be, hogy az otthonban az ellátottak egészségügyi ellátása nem megfelelő, ápolás hiányában üszkös sebek alakultak ki. Panasz érkezett arra vonatkozóan is, hogy a gondozottak saját ruházata több esetben eltűnt az intézményben.
Az egyik panaszos sérelmezte, hogy gondnokoltja évekkel ezelőtti munkába állásáról nem kapott értesítést, valamint, hogy gondnokoltja számára a gyógyszerek beállítása, és lábának gyógyítása nem megfelelően történt. 
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból megállapítottam, hogy a panaszos, mint gondnok 1997 februárjában nyilatkozatot írt alá, amelyben többek között hozzájárult, hogy gondnokoltja terápiás foglalkoztatás keretében a Budapest ERFO Kft. részére állapotának megfelelő mennyiségű és időtartamú munkát végezzen.
Az érintett lakó ápolásának hiányával összefüggő panasz alapján a Módszertani Osztály munkatársai áttekintették a gondnokolt személy egészségügyi és ápolási anyagát. Megállapítást nyert, hogy a dokumentáció hiányos, mivel csak 1991-től 2001-ig állt rendelkezésre irat. Újabb adatot az orvosi decursusban sikerült fellelni, amelyet a főnővér elmondása szerint a nővérek és az orvosok együttesen vezetnek. A Ceglédi Kórház Baleseti Sebészete által kiállított 1994-es zárójelentés szerint az érintett térdsérülése miatt műtéti ellátást kapott. A kórházban már feljegyezték, hogy a seb elfertőződött és ez a státus állandósult. Egy 2003. februári kórházi zárójelentés szerint a térden régebbi sérülés miatt, a műtétet követően, sipoly keletkezett, amely állandó bőrfeszülést, esetenként elszíneződést, alkalmanként lobos, gennyező elváltozásokat okoz. Régi sérülésére, ill. a fellángolást nem mutató sipolyra kezelést a vizsgálat ideje alatt nem kapott. A személyes meghallgatáskor szemrevételezték a gondnokolt térdét, s megállapították, hogy orvosi ellátást nem igénylő, régi sérülés észlelhető, nem váladékozó, zárt, fedett „seb” látható. 
Az üszkösödésre utaló panasz nem igazolódott be, azonban a vizsgálat az ápolási dokumentáció hiányosságait tárta fel, így problémaként merült fel, hogy az orvosi iratok nehezen voltak olvashatók, és rendkívül nehezen követhető időszakonként kerültek dokumentálásra, ezen felül az orvosi utasítások, az ápolási és gondozási beavatkozásokkal térben és időben nem mutattak egyezőséget. Az orvosi utasítások ellenőrzésére sem találtak feljegyzést. Az ápolási adatok, és az egészségügyi ellátás nyilvántartása bonyolultnak, túlszabályozottnak tűnt. Az említettekre figyelemmel a Módszertani Osztály az ápolói dokumentáció átalakítását javasolta.
Megállapítom, hogy az ismertetett hiányosságokkal az intézmény az ellátottak legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogával összefüggésben visszásságot idézett elő.
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője az otthonban tapasztalt hiányosságok kijavítására felhívta az intézmény vezetőjét.
Az említett, 2004. március 18-án a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal által az adott intézményben tartott újabb átfogó ellenőrzés alkalmával megállapításra került, hogy az intézményben történt személyi változások után a jelenlegi vezetés jelentős erőfeszítéseket tesz a jogszabályoknak megfelelő működés elérése érdekében. A fentebb hivatkozott elmúlt évi módszertani ellenőrzés után az intézmény vezetése igénybe vette a konzultációs lehetőségeket, melynek megfelelően módosította munkáját.
Az egészségügyi ellátás kapcsán megállapítást nyert, hogy mostanra az ápolási és gondozási dokumentációkat (egyéni gondozási tervek, ápolási tervek) elkészítik. Törzskartont, műszakonként sorszámozott átadófüzetet is vezetnek, az intézményen belül az orvosi ellátás biztosított. Problémaként merült fel továbbra is, hogy az ápolási dokumentációkban az értékelések hiányoznak, mely megállapítás a lakóotthoni részlegre különösen irányadó.
A Módszertani Osztály ajánlásaiban megjelölte, hogy a gondozási terveket a jogszabályi előírásoknak megfelelően kell kötelezően értékelni. Az értékelésnek tartalmaznia kell az elért célokat, adott esetben az állapot stagnálását, amennyiben pedig szükséges új célokat kell kitűzni. Az ápolási tervek vonatkozásában kiemelték, hogy ezeket félévente kell részletes értékelés alá vonni. Felhívták az intézményvezető figyelmét arra, hogy a gyógyszerelést úgy kell kialakítani és nyilvántartani, hogy az ellátottak, valamint gondnokai pontos képet kapjanak a változtatásokról.
Figyelemmel arra, hogy a Közigazgatási Hivatal vezetője a szükséges intézkedések megtételére felhívta az intézmény vezetőjét, valamint annak fenntartóját, ezért az általam megállapított alkotmányos visszásságok orvoslására külön ajánlással nem élek, azonban az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felkérem Pest Megye Közgyűlésének Elnökét, hogy hivatalomat is tájékoztassa a tárgyi, valamint a személyi feltételekben feltárt hiányosságok megszüntetése érdekében tett illetve tervezett intézkedéseikről.

Budapest, 2004. szeptember 28.

Lenkovics Barnabás sk.