Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2739/2003. számú ügyben

Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

A tótkomlósi panaszos beadványában a lakóhelye közelében lévő takarmánykeverő üzem működését sérelmezte. Előadta, hogy az állandó zaj és tápszag rendkívül zavarja a környék lakóinak nyugalmát. A beadványhoz mellékelt újságcikk rágcsálók gyakori megjelenéséről is említést tesz.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, valamint az egészséges környezethez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

Eljárásom során az alábbi kérdések megválaszolására kértem Tótkomlós jegyzőjét:
- Mióta működik az üzem?
- Mikor és milyen tartalmú lakossági panaszok érkeztek az üzem működése miatt a polgármesteri hivatalhoz? Milyen intézkedéseket tett a hivatal?
- Rendelkezik-e az üzemeltető a szükséges engedélyekkel?
- Milyen szakhatósági (környezetvédelmi és közegészségügyi) állásfoglalások születtek?
- Van-e lehetőség arra, hogy az üzem lakott területtől távolabb működjön?

A megállapított tényállás

A Tótkomlós, 1504 hrsz-ú ingatlanon lévő takarmánykeverő üzem 1965-ben került a Gabonafelvásárló és Feldolgozó Vállalat kezelésébe. Az üzemet 1975-ben a kor követelményeinek megfelelő szociális résszel bővítették. Belső technológiai átalakítást és a kazánház bővítését követően az üzem 1994. március 16-án használatbavételi engedélyt kapott.

A takarmánykeverő zajkibocsátásáról és a zajkibocsátás csökkentéséről 1993. október 31-én szakértői vélemény és terv készült. A szakvéleményben az üzem működési zajának csökkentésére több javaslat szerepel, így az éjszakai működés leállítása és a termelés ideje alatt a nyílászárók csukva tartása.

A panaszos beadványában előadta, hogy a keverő működését 1987-ben leállították, majd az önkormányzat értékesítette a környező telkeket új lakóházak építésére.

A Békés megyei Állategészségügyi és Élelmiszerellenőrző Állomás 1999. november 2-án engedélyezte a takarmánykeverő üzem működését. Az indokolás szerint a létesített üzem az állategészségügyi, közegészségügyi és környezetvédelmi feltételeknek megfelelt. Az üzem technológiáját az ÁOGYTI (Állatgyógyászati Oltóanyag-, Gyógyszer- és Takarmány-ellenőrző Intézet) kedvezően véleményezte.

A polgármesteri hivatalba 2001. május 9-én érkezett beadványban a keverőüzem környezetében lakók az üzem zajkibocsátását és a tehergépjármű forgalmat sérelmezték. A kijelölés alapján eljáró orosházi jegyző megállapította, hogy az üzem működése zavarja a szomszédos ingatlanok tulajdonosait.

Az Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi Felügyelőség – az üzem működése miatt benyújtott közérdekű bejelentésre indított vizsgálata során - megállapította, hogy az üzem technológiai munkafolyamatai nem okoznak káros mértékű légszennyezést. Nagyobb jelentőséggel bír a szállító járművek okozta lég- és felvert porszennyezés.
A granulálás folyamata során hőkezelik az anyagokat, ami kellemetlen bűzzel járhat, viszont ilyen állapotot a hatóság az ellenőrzés alkalmával nem tapasztalt.

A 2003. május 28-án megtartott közegészségügyi és állategészségügyi ellenőrzés résztvevői megállapították, hogy a technológiai por kezelésére az üzem rendelkezik berendezésekkel, de azokat nem rendeltetésszerűen használják. A termény fogadása nyitott térben történik, az elhelyezés során nagy mennyiségű por kerül a szabadba. Az alkalmazott keverési technológia mérsékelt zajhatású, viszont a töltő, ürítő gépkocsik zaja jelentős. A keverési technológia során többek között állati fehérjét használnak fel. A hőkezelés hatására az anyag bűzt áraszt, melynek leválasztására a keverő szagleválasztó berendezéssel nincs ellátva. Ehhez jelentősen hozzájárul a gépkocsik által kibocsátott kipufogógáz és a keverő szomszédságában tartott sertésállomány trágyájától származó szag. Feltehetően a sertéstelep a forrása a nagymértékű legyesedésnek, ami az üzem területén is tapasztalható.

Az Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi Felügyelőség 2003. július 17-én előzetes értesítés nélkül helyszíni ellenőrzést végzett. Ezen porlerakódást, kiporlást, bűzhatást nem észleltek. Az üzemvezető úgy nyilatkozott, hogy a betároló garat kiporzásának csökkentése érdekében 3 hónapon belül átalakítást végeznek.

A jegyző arról tájékoztatott, hogy a keverő más telephelyre áthelyezhető. A társaság irányítását végző személyek használatában álló, lakott területtől megfelelő távolságra lévő telepen a keverőüzem a lakosság zavarása nélkül működhetne.

Az ügy jogszabályi háttere

2001. évi CXIX. törvény a takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról

4. § (1) A takarmány-előállító üzem működési engedélyét - az ÁOGYTI és az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat illetékes intézetének szakhatósági állásfoglalása alapján - az állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomás adja ki. Az engedély a kiadásától számított legfeljebb 5 évig érvényes.

43/2003. (IV. 26.) FVM rendelet a takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló 2001. évi CXIX. törvény végrehajtásáról

2. § (1) A takarmány-előállító üzemnek a működési engedély iránti kérelmét - a külön jogszabály szerinti használatbavételi engedély megadását követően - a takarmány-előállító üzem fekvése szerint illetékes megyei (fővárosi) állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomáshoz kell benyújtania. A kérelemhez csatolni kell az Állatgyógyászati Oltóanyag-, Gyógyszer- és Takarmány-ellenőrző Intézet és az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat városi, fővárosi, kerületi intézetének 6 hónapnál nem régebbi szakhatósági állásfoglalását.

1995. évi XCII. törvény a takarmányok előállításáról és forgalomba hozataláról (hatálytalan: 2002. VI. 1-től.)

4. § (2) A környezetvédelmi és közegészségügyi feltételek biztosítása az új takarmány-előállító üzem létesítésének előfeltétele. A takarmány-előállító üzemek létesítéséhez az illetékes környezetvédelmi felügyelőség és az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat szakhatósági állásfoglalását is be kell szerezni.
(3) A takarmány-előállító üzem működésének megkezdése előtt legalább 30 nappal engedélyt kell kérni az Állomástól a takarmány-előállítási tevékenység megkezdésére és az előállítani kívánt takarmányok körére. A takarmány-előállító üzem működését az ÁNTSZ-szel és az illetékes szakhatóságokkal egyetértésben kell engedélyezni.

A takarmányok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 1995. évi XCII. törvény végrehajtásáról szóló 25/1996. (IX. 4.) FM rendelet (hatálytalan: 2003. június 1-től.)

4. § (2) Az Állomás a működési engedélyt akkor adja meg, ha az ÁOGYTI szakvéleménye szerint a takarmány-előállító üzem szennyeződésektől mentes, homogén, a minőségi követelményeknek megfelelő takarmány előállítására alkalmas műszaki, személyi feltételekkel rendelkezik és gondoskodik a minőség folyamatos ellenőrzéséről.
7. § (2) A működési engedélyeket az Állomás a 4-6. §-ok szerint legalább ötévenként felülvizsgálja.

12/1983. (V.12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről

15. § (1) A környezetvédelmi hatóság - az első fokú közegészségügyi hatóság véleményének figyelembevételével - elrendelheti a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenység korlátozását, illetőleg felfüggesztését, ha a kötelezett nem teljesíti a 12. § (1) bekezdése alapján előírt kötelezettségét, és a mulasztásból a környezetre közvetlen, súlyos veszély származhat.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A vizsgálat megállapításai

1. A kertvárosias lakóterületen elhelyezkedő takarmánykeverő és a lakóházak közötti kis távolság miatt az üzemelés környezeti hatásai (zaj, por) fokozottan érintik a környező házak lakóit. Zajt elsősorban a töltő, ürítő gépkocsik okoznak, míg a kellemetlen szag az állati fehérje feldolgozásából, illetve az üzemhez érkező és az onnan távozó gépjárművek kipufogógázából adódik.
A Felügyelőség rövid úton arról tájékoztatott, hogy az üzem zajkibocsátása az éjszakai időszakra irányadó határértéknek nem felel meg. A kiporzás csökkentése érdekében a betápláló garatra egy ponyvát helyeztek. Látható porkibocsátás az utóbbi időszakban nem volt.

A 12/1983. (V.12.) MT lehetőséget biztosít a környezetvédelmi hatóság számára, hogy elrendelje a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenység korlátozását vagy felfüggesztését, ha a kötelezett nem teljesíti a zajkibocsátási határértéket, és a mulasztásból a környezetre közvetlen, súlyos veszély származhat. A tevékenység korlátozásának vagy felfüggesztésének elrendelése a környezetvédelmi hatóság hatáskörébe tartozik, azonban ehhez szükség van az első fokú közegészségügyi hatóság véleményének figyelembevételére is. Ennek alapján a Felügyelőség az ÁNTSZ véleményére figyelemmel rendelkezhet az éjszakai működés megtiltásáról.
A vizsgálattal érintett alkotmányos jogok sérelmével jár, ha a hatóság nem él a jogszabályban biztosított hatáskörével.

A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény értelmében a környezethasználatot úgy kell megszervezni és végezni, hogy a legkisebb mértékű környezetterhelést és igénybevételt idézze elő, megelőzze a környezetszennyezést, kizárja a környezetkárosítást.
A megelőzés érdekében a környezethasználat során a leghatékonyabb megoldást, továbbá a külön jogszabályban meghatározott tevékenységek esetén az elérhető legjobb technikát kell alkalmazni. A leghatékonyabb megoldás a környezeti, műszaki és gazdasági körülmények között elérhető, legkíméletesebb környezet-igénybevétellel járó tevékenység. Az üzemben alkalmazott technológia megítélése, a leghatékonyabb technológiával való összehasonlítása szakkérdés, abban az országgyűlési biztos nem foglalhat állást.

A sérelmezett állapotot az okozza, hogy a lakóházak a zajjal és bűzzel járó tevékenységet folytató keverő közvetlen környezetében vannak. Ehhez a meglévő állapothoz képest kell keresni azt a legcélszerűbb megoldást, amelytől a zavaró hatások csökkenthetők vagy megszüntethetők. Végleges megoldást az üzem más helyre költözése jelentene, amire egyébként van lehetőség tekintettel arra, hogy a város ipari területén rendelkezésre áll a tevékenység folytatására alkalmas terület, ahol szárítóüzem és raktárépületek találhatók. Nyilvánvaló ugyanakkor, hogy a telep átköltöztetése jelentős költségekkel jár.

A probléma csak az érintettek hatékony együttműködésével oldható meg, ezért felkérem Tótkomlós polgármesterét, hogy az állategészségügyi, környezetvédelmi és közegészségügyi hatóság bevonásával, a panaszos(ok) és a tulajdonosok részvételével a fentebb leírtak figyelembevételével tartson helyszíni bejárással egybekötött egyeztető megbeszélést.

2. Az 1999. november 2-án kiadott működési engedély tartalmazza, hogy az üzem a környezetvédelmi feltételeknek megfelelt. Az engedély kiadásának időpontjában hatályos jogszabály szerint a takarmány-előállító üzem működését az ÁNTSZ-szel és az illetékes szakhatóságokkal egyetértésben kellett engedélyezni.

A jelenleg hatályos törvény értelmében a takarmány-előállító üzem működési engedélyét az állategészségügyi és élelmiszerellenőrző állomás az ÁOGYTI és az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat illetékes intézetének szakhatósági állásfoglalása alapján adja ki. A jogszabály szerint a környezetvédelmi hatóságot szakhatóságként nem kell bevonni az engedélyezési eljárásba. Természetesen ettől függetlenül a környezetvédelmi hatóság ellátja a hatáskörébe utalt levegőtisztaság- és zajvédelmi hatósági feladatokat. A hangsúly azon van, hogy a környezetvédelmi hatóság mint szakhatóság nem vesz részt az engedélyezési eljárásban.

3. A panaszosok a keverő működésével összefüggő zavarás miatt a Polgári Törvénykönyv alapján az alábbi eljárásokat indíthatják: birtokvédelem kérése a bíróságtól; szomszédjogi sérelem miatt indítható polgári per; tulajdon háborítatlanságát védő per. A peres eljárás kockázata természetszerűleg a felpereseket is terheli.

Kezdeményezés

Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy az Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatója vizsgálja meg az MT rendelet 15. § (1) bekezdésében foglaltak alkalmazásának lehetőségét. Szükséges megjegyezni, hogy az üzem zajkibocsátásáról 1993-ban készült szakértői vélemény javasolta az éjszakai működés leállítását.

A konkrét ügy tapasztalataira is figyelemmel felkérem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert, hogy vizsgálja meg a takarmány előállító üzemek működésének engedélyezésére vonatkozó hatályos szabályozást.

Budapest, 2004. január 16.

									Lenkovics Barnabás