OBH 2548/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Várady Eszter
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában a Fővárosi Vízművek Rt. eljárását kifogásolta. A vizsgálat az Alkotmányban deklarált demokratikus jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a tulajdonhoz való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indult.
Eljárásom során - rövid úton - tájékoztatást kértem a panasszal érintett szolgáltatótól, és kértem a keletkezett dokumentumok rendelkezésemre bocsátását.
A megállapított tényállás 
Az ügy szempontjából releváns előzmények:
Panaszos ikerházban lakik, tehát az ellátásba kapcsolt ingatlan vízhasználatának mérésére szolgáló bekötési vízmérőnek két fogyasztója van. Az ingatlan vízbekötése 1979 körül történt, az ügyintézést a beadványtevő egyedül végezte, de a szükséges dokumentumokon a tulajdonostárs (Sz. L.) nevét is feltüntette, ennek ellenére a mérő panaszos nevére került, a számla teljes összegét is ő fizette. Később az ikerszomszéd kérésére kettejük nevére került az óra. Mivel Sz. L. úr továbbra sem volt hajlandó a számla felének megtérítésére, így panaszos kénytelen volt követelését 1979 és 1997 között három alkalommal is polgári peres úton érvényesíteni.
E tarthatatlan állapot megszüntetése érdekében ismét a szolgáltatóhoz fordult és 1997-ben engedélyt kapott a Fővárosi Vízművek Vízgazdálkodási Osztályától mellékvízmérő felszerelésére, illetőleg a mellékvízmérő szerinti vízdíjfizetésre. A társfogyasztó már ekkor is megtagadta előzetes hozzájárulását, de az engedélyt – hivatkozva arra, hogy a hozzájárulás csak az épületgépészeti rendszer jelentős költségű átalakítása esetén tagadható meg – megkapta. Azt sérelmezte, hogy a szolgáltató öt és fél év után törölte számlázási nyilvántartásából, arra hivatkozással, hogy a mellékvízmérő jelzése szerinti számlázás egyik feltétele – nevezetesen a bekötési vízmérő szerinti másik fogyasztó hozzájárulása – hiányzik. Mindez az ingatlan másik tulajdonosának bejelentése alapján lefolytatott ellenőrzés során került megállapításra.
Azáltal, hogy panaszos nem tudta igazolni külön számlával a vízfogyasztását, elesett az önkormányzattól kapott kompenzációtól.
Az ügy jogszabályi háttere
•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV.törvény
A használat és a hasznok szedésének joga
99. § A tulajdonos jogosult a dolgot használni és a dologból folyó hasznokat szedni, viseli a dologgal járó terheket és a dologban beállott azt a kárt, amelynek megtérítésére senkit sem lehet kötelezni.
A tulajdonjog védelme
115. § (1) A tulajdonjogi igények nem évülnek el.
(2) A tulajdonos a birtokvédelem szabályai szerint önhatalommal is kizárhat vagy elháríthat minden olyan jogellenes beavatkozást vagy behatást, amely tulajdonjogának gyakorlását akadályozza, korlátozza vagy lehetetlenné teszi.
(3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
•	A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
17. § (3) Az ingatlanon fogyasztott víz mennyisége szempontjából a bekötési vízmérő az irányadó. A bekötési vízmérő és az elkülönített vízhasználatokat mérő mellékvízmérők mérési különbözetéből megállapított fogyasztási különbözetet a bekötési vízmérő szerinti fogyasztó köteles megfizetni a szolgáltatónak; a szolgáltatót pedig tájékoztatja az épületen belüli belső elszámolás módjáról.
18. § (1) Az ingatlanon belül a mellékvízmérővel elkülönített vízhasználatra az elkülönített vízhasználó a szolgáltatóval mellékszolgáltatási szerződést köthet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződés megkötését, ha az elkülönített vízhasználó e rendeletben meghatározott feltételeknek eleget tesz, a szolgáltató nem tagadhatja meg.
(3) A mellékszolgáltatási szerződés létrejöttének előfeltétele
a) az ingatlan vízfogyasztásának bekötési vízmérővel történő mérése, és az ingatlan vízellátására vonatkozó szolgáltatói szerződés megkötése,
b) a mellékvízmérőnek a házi vízvezeték-hálózatba történő beépítéséhez a bekötési vízmérő szerinti fogyasztó, valamint azt követően a szolgáltató előzetes hozzájárulása.
(4) A bekötési vízmérő szerinti fogyasztó a hozzájárulást csak az épületgépészeti rendszerének a beépítés miatt szükségessé váló jelentős költségű átalakítása esetén tagadhatja meg.
(5) A szolgáltatói hozzájárulás iránti kérelemhez e rendelet melléklete szerinti tervet kell benyújtani.
(6) Amennyiben a hozzájárulásban foglaltaktól eltérő beépítést vagy más, az üzembe helyezést gátló körülményt állapítanak meg, a szolgáltató az üzembe helyezést megtagadhatja, és azt a hozzájárulásban foglalt feltételek teljesítéséhez, az akadályok megszüntetéséhez kötheti.
(7) A szolgáltató köteles gondoskodni arról, hogy a mellékszolgáltatási szerződés alapját képező mellékvízmérőt üzembe helyezéskor bélyegzéssel és zárral lássák el.
Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, - rövid úton történő megkeresésem és a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján - hogy a szolgáltató visszásságot okozott a jogállamiságból levezethető tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben, mikor megadta az engedélyt a mellékvízmérő felszerelésére, és ez alapján történő teljesítésre a másik bekötési vízmérő szerinti fogyasztó előzetes hozzájárulása nélkül, a 38/1995. Korm. rendelet 18.§ (4) bekezdésére hivatkozva:
„ A bekötési vízmérő szerinti fogyasztó a hozzájárulást csak az épületgépészeti rendszerének a beépítés miatt szükségessé váló jelentős költségű átalakítása esetén tagadhatja meg.”
Majd az előzetes hozzájárulást megtagadó fogyasztó reklamációja következményeként az említett rendelet ugyanezen szakaszának egy másik bekezdésére hivatkozva - „A mellékszolgáltatási szerződés létrejöttének előfeltétele a mellékvízmérőnek a házi vízvezeték-hálózatba történő beépítéséhez a bekötési vízmérő szerinti fogyasztó, valamint azt követően a szolgáltató előzetes hozzájárulása.” [18.§ (3) bek. b) pont] - törölte a mellékvízmérőt a nyilvántartásból.  Ezzel az eljárással a szolgáltató megszakított öt és fél év jogszabálynak megfelelő számlázási gyakorlatot, hiszen a mellékvízmérő beépítése valóban nem járt épületgépészeti átalakítással.
Vélelmezhetően hozzájárult a visszás helyzet okozásához a szolgáltatónak a fogyasztók egyetemleges kötelezettségéhez fűződő érdeke, hiszen a társtulajdonosnak tudomásom szerint ismét jelentős hátraléka halmozódott fel.
Aggályos a Vízmű eljárása abból a szempontból is, hogy mivel - a bekötési vízmérő szerinti elszámolás miatt - panaszos nem tudta/tudja saját fogyasztását külön számlával igazolni, így elesett az Önkormányzattól kapott vízdíj-kompenzációtól. Felesleges költségbe verte továbbá panaszost a mellékvízmérő felszerelésével, az ehhez szükséges tervek elkészítésével, mikor engedélye ellenére törölte nyilvántartásából.
Ezen felül a tulajdonhoz való alkotmányos jog, - amely magába foglalja egyben a kötelezettségeket is -  az EU- hoz való csatlakozásunk közeledtével egyre inkább megköveteli a fogyasztás  egzakt módon történő mérését, és ennek alapján történő teljesítését.
Azáltal, hogy a szolgáltató engedélyt adott a vízhasználat elkülönített mérésére és ez alapján történő díjfizetésre, – tehát a vonatkozó jogszabály minderre lehetőséget ad – majd mindezt visszavonva ismét a bekötési vízmérő szerint számláz, visszásságot okoz a tulajdonhoz való alkotmányos joggal összefüggésben.
Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa tisztában van azzal, hogy a hiányzó hozzájárulást a bíróság erre vonatkozó határozata pótolhatta volna, azonban tekintettel az öt és fél évig fennálló jogszabálynak megfelelő számlázásra, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.) szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Fővárosi Vízmű Rt-t, hogy mindkét fél bevonásával kezdeményezzen párbeszédet és szerezzen érvényt az említett gyakorlatnak. 
Kérem, hogy kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról, intézkedéseiről az Obtv. 21. § (2) bekezdése értelmében 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2003. december 8.

Lenkovics Barnabás