OBH 2202/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Tasi Katalin
A vizsgálat megindulása:
	Panaszos személyesen kereste fel az Országgyűlési Biztos Hivatalát, ahol meghatalmazás birtokában értelmi fogyatékkal élő fia munkaügyével kapcsolatban kérte segítségemet. 
	Előadta, hogy korábban fia egy magyarországi székhelyű korlátolt felelősségű társaság alkalmazásában állt, azonban béréből – annak ellenére, hogy a munkáltató levonta az egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékra befizetendő összegeket – azt nem fizette be az állami kasszába, valamint a bérkifizetésekről semmilyen írásos dokumentumot nem adott át fiának. Miután ezekről tudomást szerzett, haladéktalanul az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Főfelügyelőséghez valamint a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatósághoz fordult. Panaszában sérelmezte, hogy a Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság ügyében késedelmesen jár el, valamint abban kérte állásfoglalásomat, hogy a magyar jog szerint lehetősége van-e fiának arra, hogy a le nem rótt közterhek ellenére a ledolgozott munkaidőt szolgálati időként figyelembe lehet-e venni. 
	A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült az Alkotmányban rögzített, a jogállamiság alapelvéből fakadó jogbiztonsághoz való jog és a szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja. 
	Hivatkozással az Obtv. 18. §. (3) bekezdésére, felkértem a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság igazgatóját, Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Főfelügyelőség Fővárosi Felügyelőségének igazgatóját valamint az üggyel szintén foglalkozó, az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Észak-budapesti Igazgatóságának igazgatóját, hogy az ügy kapcsán indult vizsgálati anyagokat illetve azoknak eredményét bocsássa rendelkezésemre.
Érintett alkotmányos jogok:
•	1949. évi XX. törvény - A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. (A jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog az alapja a panaszos azon jogának, hogy ügyében a közigazgatási szervek tisztességesen járjanak el.) 
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
Egyéb kapcsolódó jogszabályok
•	1997. évi LXXXI. törvény, társadalombiztosítási nyugellátásról 
37. § (1) A Tbj.-ben biztosítottnak minősülő személy, biztosítással járó jogviszonyának 1997. december 31. napját követő időtartama szolgálati időnek számít, ha erre az időszakra az előírt nyugdíjjárulékot megfizették.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően szolgálati időként kell figyelembe venni a biztosítással járó jogviszony 1997. december 31-e utáni időtartamát akkor is, ha a foglalkoztató a biztosított keresetéből, jövedelméből a nyugdíjjárulékot levonta, azonban annak befizetését részben vagy egészben elmulasztotta, függetlenül attól, hogy a nyugdíjjárulék behajtására tett intézkedés eredményre vezetett-e.
•	1997. évi LXXX. törvény a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről
52.§ (7) A foglalkoztató által levont járulék és tagdíj a biztosítottól akkor sem követelhető, ha azt a foglalkoztató bevallani és/vagy befizetni elmulasztotta, és a vele szemben foganatosított hatósági intézkedések nem vezettek eredményre.
(8) Ha a biztosított mulasztásából eredően a foglalkoztató nem, vagy nem megfelelő összegben vonta le az egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékot, valamint a magán-nyugdíjpénztári tagdíjat, azt a tudomására jutás időpontjától számított 30 napon belül a munkabérből történő levonásra vonatkozó szabályok szerint a biztosított munkabéréből vagy egyéb juttatásából levonhatja.
A megállapított tényállás:
	A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján az alábbiakat tártam fel.  
1. Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság arról tájékoztatott, hogy panaszos beadványával a nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál keletkezett iratokat az APEH Észak-budapesti Igazgatóságának Társas Vállalkozások Ellenőrzési II. Főosztályának adta át adóhatósági ellenőrzés lefolytatásához. Későbbi levelében azt is az országgyűlési biztos tudomására hozta, hogy panaszos és az APEH vizsgálatával érintett Kft. között munkaügyi per van folyamatban a Fővárosi Munkaügyi Bíróság előtt. Az adóhatóság vizsgálatának befejezéséig a nyugdíjbiztosítási igazgatóság nem tudja vizsgálatát lefolytatni, ám az APEH átfogó vizsgálatának befejezésére csak a bírósági eljárás befejezése után van lehetőség, mert „a per kimenetele befolyásolhatja nevezett biztosítási kötelezettséggel járó alapjogviszonyának típusát, illetőleg a járulékalapot képező jövedelmének nagyságrendjét”. 
2. Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Észak-budapesti Igazgatósága arról tájékoztatott, hogy vizsgálatát a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság jegyzőkönyve alapján kezdte meg, és a jegyzőkönyv nem tartalmazott arra vonatkozó adatot, hogy a nyugdíjbiztosítási igazgatóság vizsgálata állampolgári panasz alapján indult volna. Az APEH Észak-budapesti Igazgatóságát a vizsgálat folytatása során megkereste a Fővárosi Munkaügyi Bíróság információt kérve az adóhatósági vizsgálatról panaszos fia és korábbi munkáltatója közt zajló munkaügyi perhez. Eljárásuk során feltárták, hogy a Kft. munkaügyi, bér, társadalombiztosítási és egyéb nyilvántartása nem lelhető fel és nem is pótolható. Tekintettel ezek hiányára valamint a folyamatban lévő munkaügyi perre, panaszos fiának jövedelme utáni közterhet nem tudtak megállapítani, ez majd csak a jogerős bírósági ítélet alapján lesz lehetséges. Az észlelt jogsértés miatt adóhatósági eljárást indítottak, és az adóigazgatási eljárásban az iratmegőrzési kötelezettség elmulasztása okán mulasztási bírság megfizetésére kötelezték panaszos fiának munkáltatóját. 
3. Az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Főfelügyelőség Fővárosi Felügyelőség vizsgálati anyagából megállapítható, hogy az 1538-12/2002-0120 számú, 2002. április 25-én kelt határozatában munkaügyi bírság befizetésére kötelezte panaszos fiának korábbi munkáltatóját, amiről panaszost is tájékoztatta. Panaszos fiának ügyét az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény 7. § (1) bekezdése alapján áttette az APEH Észak-budapesti Igazgatóságához.
A vizsgálat megállapításai:
	A bekért vizsgálati anyagokból egyértelművé vált, hogy az ügyben peres eljárás van folyamatban. Az Obtv. 29. §. (2) bekezdésének e) pontja szerint az országgyűlési biztosnak nincs lehetősége a bírósági eljárás, illetve döntés felülvizsgálatára, hiszen az Alkotmány szerint a Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága, az ítélőtáblák, a Fővárosi Bíróság és a megyei bíróságok, valamint a helyi és a munkaügyi bíróságok gyakorolják (1949. évi XX. törvény 45.§ (1) bekezdés). A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény az Alkotmánnyal összhangban rendelkezik arról, hogy a Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a bíróságok gyakorolják, jogalkalmazási tevékenységük során biztosítják a jogszabályok érvényesülését, valamint hogy a bírák függetlenek, a jogszabályok alapján meggyőződésüknek megfelelően döntenek, az ítélkezési tevékenységükkel összefüggésben nem befolyásolhatók és nem utasíthatók. Az Alkotmánybíróság 17/1994. (III. 29.) AB határozatában foglaltak nem adnak lehetőséget a bíróságok eljárásának, döntéseinek felülvizsgálatára. Ebben a határozatban a testület a következőképpen fogalmazott: 
„Az Alkotmánybíróság értelmezésében a hatalmi ágak elválasztásának alkotmányos szerkezetében a bírói hatalom függetlenségének kitüntetett szerepe van. A bírói hatalom legfőbb sajátossága a másik két, "politikai" jellegű hatalmi ággal szemben ugyanis az, hogy állandó és semleges. Ezt a semlegességet fogalmazza meg az Alkotmány 50. § (3) bekezdése annak kimondásával, hogy a bírák függetlenek, és csak a törvénynek vannak alávetve. (…) Az Alkotmánybíróság állandó és következetes gyakorlata szerint az Alkotmány 50. § (3) bekezdése alapján a minden külső befolyástól független bírói ítélkezés feltétel nélküli követelmény és lényegében abszolút alkotmányos védelem alatt áll.” 
	A bíróság döntését, illetve folyamatban lévő eljárását felülvizsgáló eljárásom tehát sértené a bírák Alkotmányban biztosított önállóságát, függetlenségét, semlegességét, a hatalmi ágak elválasztásának alapvető jogelvét és a jogbiztonság elvét. 
	A fentiekre hivatkozással vizsgálatomat hatáskör hiányában megszüntetem. Panaszos által megküldött bírósági iratokból is egyértelműen megállapítható, hogy a Fővárosi Bíróság eljárásával mind a társadalombiztosítási, mind, pedig az adójogi kérdések érintve vannak. E két hatóság eljárására egyébként nem terjedt ki panaszos beadványa. 
Budapest. 2003. november 11.
Lenkovics Barnabás