OBH 2146/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
        Ügyintéző: dr. Juhász Orsolya
I. Az eljárás megindulása:
	A panaszos a szomszédjában működő mezőgazdasági vállalkozás által okozott zajt és környezetszennyezést kifogásolta, valamint azt, hogy panasza intézése az illetékes önkormányzatnál már több éve húzódik, azonban az önkormányzat semmilyen hathatós intézkedést nem tett az ügy megoldása érdekében.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert a panasz kapcsán felmerült az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményének, a tisztességes eljáráshoz való, a tulajdonhoz fűződő, a jogorvoslathoz való, illetve az egészséges környezethez való alkotmányos jogok sérelmének a lehetősége.
	Eljárásom során megkerestem és tájékoztatást kértem Lovasberény Önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat) jegyzőjétől. Székesfehérvár Megyei Jogú Város jegyzőjétől a panasszal érintett telekre vonatkozó építési engedélyek megküldését kértem.
II. A megállapított tényállás:
	Az előttem lévő iratok alapján megállapítottam, hogy 2001. november 12-én a panaszos és férje az Önkormányzatnál közérdekű bejelentést tettek a szomszédjukban működő mezőgazdasági vállalkozás zavaró működése – így az üzemeltetett kukorica szárító berendezés zaja – miatt, amelyben kérték panaszuk kivizsgálását. 2001. november 13-án az Önkormányzat előtt kérték, hogy tegyen intézkedéseket a szomszéd tevékenysége, illetve a tevékenységhez használt gépek okozta zaj- és környezetszennyezés megszüntetésére. 
	2002. április 16-án a panaszos kérte az Önkormányzatot, hogy a 2001. november 12-én, illetve 13-án tett bejelentésük alapján tett intézkedésekről értesítsék, mert bejelentésük óta érdemi választ nem kaptak. 
	2002. április 29-én kelt levelében adott az Önkormányzat a panaszbejelentésre tájékoztatást. Eszerint a panaszolt ingatlanon 2002. márciusában helyszíni szemlét tartottak. Az Önkormányzat tájékoztatása szerint „a zajt okozó berendezés miatt a panaszosok birtokvédelmi eljárást kezdeményezhetnek, amely alapján a zajmérés költségei őket terhelik, amennyiben a zaj nem haladja meg a megengedett mértéket; az üzemanyag tárolása megfelelő; a szomszéd által végzett tevékenység nem tartozik a telepengedélyezésre vonatkozó rendelet hatálya alá.”
	2002. július 11-én a Közép-Dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség (a továbbiakban: Felügyelőség) az április 29-én tett panaszbejelentésre azt a tájékoztatást adta, hogy a panasz tárgyát képező berendezés okozta zaj – lévén, hogy nem üzemi berendezés – ellenőrzése a települési jegyző feladata.
2002. november 6-án a panaszos a polgármesterhez fordult és az évek óta húzódó ügyének megoldásához kérte a segítségét.
	2002. december 16-án az önkormányzat jegyző helyettese arról tájékoztatta a panaszost, hogy a sérelmezett ingatlan malomépülete 1996-ban építési engedélyt kapott, amelyben az épületet átminősítették terménytárolóvá. A jegyző helyettes megállapította, hogy a nevezett ingatlanra telepengedélyt nem adtak ki, és azt a tájékoztatást adta, hogy a vonatkozó jogszabály szerint a gépjárművek tárolása nem telepengedély köteles.
	2003. január 2-án a panaszos a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatalhoz (a továbbiakban: Hivatal) fordult és panaszbejelentést tett az önkormányzat előadójának munkája ellen, mivel többször nem adta meg a kért válaszokat, vagy elutasította azokat. Kérte, hogy a Hivatal vizsgálja ki bejelentését.
	2003. január 13-án kelt levelében a Hivatal arról tájékoztatta a panaszost, hogy a panasz kivizsgálását, illetve a szükséges intézkedések megtételét az önkormányzat jegyzőjétől kérte, a megtett intézkedésekről a jegyző fogja tájékoztatni. Az elmondottakon túl a Hivatal azt a tájékoztatást adta, hogy a saját termény tárolása a vonatkozó jogszabály szerint nem telepengedély köteles tevékenység, valamint felhívta a panaszos figyelmét a birtokvédelmi per megindításának lehetőségére is.
	2003. február 6-i levelében az Önkormányzat értesítette a panaszost, hogy a Hivataltól illetékességből áttett panaszbeadványt iktatták, a későbbiekben fogják tájékoztatni.
	2003. május végéig a panaszos nem kapott semmiféle tájékoztatást az önkormányzattól ügye intézésének tárgyában.
III. Az ügy jogszabályi háttere:
- 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (a továbbiakban: Ptk.)
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
115.§ (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
(2) A birtokost a birtokvédelem mindenkivel szemben megilleti, annak a kivételével, akitől a birtokot tilos önhatalommal szerezte meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
Ptké. 26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
(2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.
Ptké. 29. § Amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény, a bíróság előtti eljárásra pedig a polgári perrendtartás rendelkezéseit kell alkalmazni.
- Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.)
3. § (4) Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti.
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja.
7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti.
16. § (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.)
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energia- kibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.
- A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. tv. (a továbbiakban: Panasz tv.)
5. § (1) A közérdekű bejelentést és javaslatot szóban vagy írásban lehet megtenni az elintézésre ügykör szerint hivatott szervhez (2. §).
9. § (1) A közérdekű bejelentést, illetőleg javaslatot az elintézésre hivatott szerv köteles az ügy megvizsgálása és a tényállás megállapítása alapján elintézni.
10. § (1) A közérdekű bejelentések és javaslatok vizsgálatában és elintézésében eljáró és közreműködő szervek kötelesek az ügy érdemi vizsgálása érdekében haladéktalanul megtenni a szükséges intézkedést.
(2) A közérdekű bejelentéseket, illetőleg javaslatokat általában harminc napon belül el kell bírálni.
(3) Ha a vizsgálat előreláthatólag hosszabb ideig tart, erről a bejelentőt (javaslattevőt) harminc napon belül tájékoztatni kell, az elintézés várható időpontjának közlésével.
- 80/1999. (VI. 11.) Korm. rendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről
- A Kormány a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed jogi személyekre, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságokra, természetes személyekre (egyéni vállalkozókra, bedolgozókra), bérmunkát, illetve aktív feldolgozást végzőkre, valamint a külföldi vállalkozások magyarországi fióktelepeire, amelyek e rendelet mellékletében felsorolt olyan ipari, szolgáltató, raktározási tevékenységet folytatnak, ahol a felhasznált és a technológia során keletkezett anyagok, illetőleg üzemeltetett berendezések miatt a végzett munkafolyamatok következményeként egészségártalom, tűz- és robbanásveszély, vagy zavaró környezeti hatásuk miatt levegő-, víz-, talajszennyezés, zajhatás léphet fel.
2. § (1) A rendelet mellékletében meghatározott tevékenységeket telepen vagy építményben, építményrészben, mint önálló rendeltetési egységben (a továbbiakban együtt: telep) csak telepengedély alapján lehet megkezdeni, vagy folytatni (a továbbiakban: telepengedély).
(2) A telepengedélyt az ipari, szolgáltató tevékenység végzésére, valamint a környezetre és az egészségre veszélyes anyagok és készítmények raktározására használt telepre a tevékenység folytatója kérelmezi.
3. § (1) A telepengedélyt a telep fekvése szerint illetékes települési önkormányzat (fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat) jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) kell kérni. A jegyzőnek az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül kell meghoznia.
(2) Új telep létesítése, vagy a telepengedéllyel rendelkező telepen folytatott tevékenységi kör bővítése, megváltoztatása vagy módosítása esetén az új telep használatba vételét (építési tevékenység végzése esetén a használatbavételi engedélyezési eljárást követően), illetve a tevékenységi kör bővítésével, megváltoztatásával, módosításával járó tevékenység megkezdését megelőzően kell a telepengedélyt kérni.
Jogerős telepengedély nélkül a tevékenységet megkezdeni, folytatni, illetve módosítani nem lehet.
5. § (1) A jegyző az építésügyi hatóság szakhatósági állásfoglalása alapján a telepengedély kiadására vonatkozó döntése előtt köteles meggyőződni arról, hogy a helyi építési szabályzat, szabályozási terv, meghatározott övezeti besorolás, illetőleg azok hiányában az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 18. §-ának (2) bekezdése szerint a kérelemben feltüntetett telepen az adott tevékenység végezhető-e.
(3) Amennyiben az (1) bekezdésben foglalt övezeti besorolás alapján nem kizárt a tevékenység folytatása, úgy a jegyző köteles helyszíni szemlét tartani a telepen, amelyre az engedély kiadását kérik.
A jegyző a helyszíni szemléről értesíti
a) a kérelmezőt,
b) a telep és a közvetlenül szomszédos - a teleppel közös határvonalú, telekhatárú - ingatlanokkal rendelkezni jogosultakat (az ingatlanok tulajdonosait, használóit, kezelőit, társasház esetén a közös képviselőt, illetve az intézőbizottság elnökét, lakásszövetkezet esetén az elnököt),
c) az ÁNTSZ illetékes városi, fővárosi, kerületi intézetét,
d) az illetékes környezetvédelmi szakhatóságot,
e) az első fokú építésügyi szakhatóságot, különös tekintettel arra, hogy a telep műszaki szempontból megfelel-e az építésügyre vonatkozó jogszabályi előírásoknak,
f) az első fokú vízügyi szakhatóságot,
g) az illetékes rendőrkapitányságot,
h) a mellékletben *-gal megjelölt esetekben a tűzvédelmi szakhatóságként eljáró hivatásos önkormányzati tűzoltó parancsnokságot,
i) védett természeti terület esetén a természetvédelmi hatóságot,
j) a folytatni kívánt tevékenységtől függően az illetékes Megyei (Fővárosi) Növény- és Talajvédelmi Szolgálatot, illetve a megyei állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomást,
k) a területileg illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatóságot, Budapesten a Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatóságot,
l) az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Főfelügyelőség illetékes megyei (fővárosi) felügyelőségét,
m) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal illetékes regionális irodáját,
n) termőföld esetében a területileg illetékes körzeti (fővárosi kerületi) földhivatalt.
A telepengedélyezési eljárásban az a) és b) pontban foglalt érdekeltek ügyfeleknek tekintendők.
(4) A jegyző az értesítést - a kérelemben megjelöltek egyidejű megküldésével - a helyszíni szemle megtartása előtt legalább 8 nappal korábban küldi meg.
Az értesítésben a jegyző felhívja a (3) bekezdés b) pontjában foglalt meghívottak figyelmét, hogy távolmaradásuk a szemle megtartását nem akadályozza. Távolmaradás esetén a szemle időpontja előtt a jegyzőhöz írásban beadott észrevételeket a jegyző a szemlén ismerteti.
(6) A (3) bekezdés c)-n) pontjaiban megjelölt szakhatóságok szakhatósági állásfoglalásukat a szemle megállapításairól felvett jegyzőkönyvbe mondhatják, vagy a szemlét követő 30 napon belül írásban közölhetik.
(7) A helyszíni szemlén a jegyző jegyzőkönyvben rögzíti a véleményeket és saját megállapításait, a jegyzőkönyv egy példányát a (3) bekezdésben megjelölteknek megküldi.
7. § (1) A jegyző a telepengedélyt akkor adja meg, ha a szakhatósági hozzájárulások alapján megállapítja, hogy a telep, különösen műszaki szempontból megfelel a - munkavégzésre (munkahelyre), valamint a környezetvédelmi, a vízügyi és az építésügyi követelményekre - vonatkozó jogszabályi előírásoknak, a tevékenység a telep környezetében élők szomszédjogi, birtokvédelmi értelemben vett nyugalmát nem zavarja, a dolgozók, a környezetben élők egészségét és a környezetet nem veszélyezteti. Az építésügyi és a környezetvédelmi szakhatóságok szakvéleménye alapján - az abban foglalt feltételekkel - ideiglenes vagy meghatározott időtartamra érvényes telepengedély is adható.
8. § (1) A jegyző a telepengedéllyel kapcsolatban az engedély megadásakor - vagy lakossági bejelentésre indított vizsgálat, illetve a hatósági ellenőrzések megállapításai alapján később is - megfelelő határidő kitűzésével kötelezheti a telepengedély jogosultját meghatározott átalakítások vagy változtatások elvégzésére, illetve intézkedések megtételére.
(3) Abban az esetben, ha a telepengedély-köteles tevékenység folytatója
a) tevékenységi körét engedély nélkül változtatta meg, illetve engedély nélkül további tevékenységgel bővítette,
b) a tevékenységére vonatkozó jogszabályi előírásoknak nem tesz eleget,
c) telepe a hatályos jogszabályi, valamint az engedély alapját képező feltételeknek nem felel meg, illetve az (1) bekezdésben előírt követelményeket nem teljesíti, továbbá
d) felszólítás ellenére sem teszi meg a szükséges intézkedéseket,
a jegyző határozattal, az észlelt hiányosságok megszüntetéséig, de legfeljebb 90 napra, a tevékenység telephelyen történő gyakorlását felfüggesztheti, korlátozhatja (különös tekintettel a napi üzemeltetési, nyitvatartási időtartamra), vagy a telepet ideiglenesen bezárathatja.
9. § (1) A jegyzőn kívül, a telepengedélyezési eljárásban részt vevő hatóságok és a fogyasztóvédelmi felügyelőség is jogosult ellenőrizni, hogy a telep működése, a telepen végzett tevékenység folytatása, illetve a telep műszakilag megfelel-e az e rendeletben, illetve a külön jogszabályokban foglalt előírásoknak, továbbá jogosultak hatósági jogkörüket gyakorolni, valamint a jegyzőnél kezdeményezni a 8. § (3) bekezdésében foglalt intézkedések megtételét.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő negyedik hónap első napján lép hatályba.
(2) Azok, akik e rendelet hatálybalépésekor már működő telepen végzik a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet, kötelesek 2003. június 30. napjáig telepengedélyt kérni.
(3) Felhatalmazást kap a belügyminiszter, hogy a telepengedélyezési eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét, megfizetésének, kezelésének és nyilvántartásának részletes szabályait - a pénzügyminiszterrel egyetértésben - rendeletben állapítsa meg.
10/A.§ A 10. § (2) bekezdésének hatálya alá tartozók esetében a 8. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket 2003. október 1. napjától lehet alkalmazni azzal, hogy a jegyző a tevékenység engedély nélkül történő gyakorlását a 8. § (5) bekezdésében meghatározott határozattal megtiltja.
Melléklet a 80/1999. (VI. 11.) Kormányrendelethez
63. 12. Tárolás, raktározás
63. 21. Egyéb szárazföldi szállítást segítő tevékenységekből a parkolóhely, garázs üzemeltetése, kivéve a közút kezelője által üzemeltetett, közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetőleg kijelölt várakozóhely, valamint a vállalkozási tevékenység jellegétől függetlenül a tevékenységhez igénybe vett gépjárművek, nehézgépjárművek, munkagépek, vontatott gördülőállomány mennyiségtől független tárolása, karbantartása, illetve javítása
- 1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény (a továbbiakban: Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.
Az érintett alkotmányos jogok:
- 1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
57.§ (5) A Magyar Köztársaságban, a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé. 
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
IV. A vizsgálat megállapításai:
1. 	A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos 2001. november 12-én fordult első alkalommal az Önkormányzathoz – a szomszédja ingatlanán működő mezőgazdasági vállalkozás miatt –, amely bejelentésére 6 hónap elteltével – 2002. április 29-én – kapott válaszlevelet.
	A Panasz tv. 5. §-a alapján közérdekű bejelentést szóban vagy írásban lehet megtenni. A tv. 10. § (2) bekezdése alapján általában 30 napon belül kell a bejelentést elbírálni, ha előreláthatólag hosszabb időt vesz igénybe, akkor erről tájékoztatni kell a bejelentőt.
A jegyző a panaszos 2001. november 12-én tett közérdekű bejelentésére indult eljárás folyamán megsértette a Panasz tv. több rendelkezését, mivel – többek között – a közérdekű bejelentést 30 napon belül nem bírálta el.
	Tekintettel arra, hogy az Alkotmányban deklarált kérelem előterjesztéséhez való jog egyúttal a kérelem elbírálására vonatkozó kötelezettséget is jelenti (OBH 6597/2001.), amely kötelezettségének Lovasberény Önkormányzat jegyzője nem tett eleget, visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint a jogállamiság részeként tekinthető jogbiztonság követelményével, illetve a panasz előterjesztéséhez való joggal összefüggésben.
2.	Az Áe. szerint a „kérelmet tartalma szerint kell elbírálni” (16. § (3)). Az iratokból megállapítható, hogy a panaszos 2001. november 13-án kelt beadványában birtokvédelmet kért a szomszédos ingatlanon végzett mezőgazdasági tevékenység, és a vállalkozáshoz használt gépjárművek zavaró hatása miatt. 
A beadvány tartalmilag egyértelműen birtokvédelmi kérelemnek minősült, hiszen ebben a panaszos többek között előadta, hogy a kukorica szárító berendezés működésével járó zaj zavarja, a gépből kiáramló pernye szennyezi az udvarát.
	Az önkormányzatnak ezért – a tényállás tisztázása érdekében – a bejelentéseket követően helyszíni szemlét kellett volna tartania, valamint fel kellett volna kérnie az illetékes ÁNTSZ-t, a Felügyelőséget és a tűzoltóságot, hogy saját szakterületükön mindegyik hatóság folytasson le eljárást. (Áe. 7. § (1), 26. § (1))
	Álláspontom szerint a panaszos beadványa alapján a jegyzőnek birtokvédelmi eljárást kellett volna lefolytatnia, amelynek során – a tényállás tisztázását követően – a zavarás megtiltásáról is rendelkezhetett volna. Az önkormányzat jegyzője a – többek között – környezetvédelmi panaszt tartalmazó bejelentést azonban nem tekintette birtokvédelmi eljárás lefolytatása iránti kérelemnek, pedig a beadvány tartalmilag nyilvánvalóan arra irányult, hiszen a panaszos a szomszédságában zajló tevékenység zajos és környezetet szennyező, nyugalmát zavaró voltát kifogásolta.
	Ugyan több alkalommal az Önkormányzat tudomására jutott, hogy a szomszédos ingatlanon folyó tevékenység nagymértékben zavarja a panaszosok nyugalmát, az üggyel érdemben nem foglalkozott, a kérelmek tárgyában a jegyző nem hozott határozatot.
	Említést kell tenni a témát érintő bírósági gyakorlatról is.
-    A Ptk. Kommentár szerint „igen sok esetben a szomszédjogi szabályok megsértése annak kapcsán merül fel, hogy a szomszédos ingatlanon valamilyen gazdasági, üzleti tevékenységet végeznek, ami az ártalmas zajok, szagok keletkezését eredményezheti. A hatósági engedély alapján tevékenykedő üzemek, üzletek is kötelesek gondoskodni arról, hogy a szomszédos ingatlanok használatát szükségtelenül ne zavarják. Az a körülmény, hogy az üzleti tevékenységet államigazgatási engedélyek, illetve hatósági engedélyek birtokában végzik, nem zárja ki a szomszédjogi szabályok megszegésének megállapíthatóságát.” (BH. 1988.32.)
-    Nemcsak az üdülőövezetben, hanem az üdülőövezeten kívüli lakóterületen sem köteles a szomszéd tűrni a nyugalmát zavaró tevékenységet, vagy a környezetvédelmi szabályok megszegését (BH1980. 378.).
-    Vállalkozói tevékenységgel járó zajhatás elleni birtokvédelem módját a szembenálló érdekek összevetésének eredménye szabja meg; az érdekegyensúly helyes megteremtésével érhető el a zavarás szükségtelen mértékének megszüntetése (BH2002. 179.)
	Megállapítottam, hogy a Lovasberényi Önkormányzat a panaszos kérelmét nem annak tartalma szerint bírálta el, ezzel pedig visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból következő jogbiztonság követelményével összefüggésben.
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy Lovasberény Önkormányzat jegyzője alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott a tulajdonhoz, valamint az egészséges környezethez való joggal összefüggésben azzal, hogy érdemi intézkedést nem tett, és a panaszos több beadványából egyikre sem indította meg a birtokvédelmi eljárást. Azáltal, hogy Lovasberény Önkormányzat jegyzője a birtokvédelmi kérelem ügyében nem hozott határozatot, visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint a jogállamiság részeként tekinthető jogbiztonság követelményével, illetve a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben is.
3.	A panasz építési engedélyeket kifogásoló részével kapcsolatban a vizsgálat nem állapított meg alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot tekintettel arra, hogy – az előttem lévő iratok szerint – a kifogásolt ingatlan használója a szükséges építési engedélyek birtokában van.
4.	Jelen ügy kapcsán fontosnak tartom felhívni Lovasberény Önkormányzat jegyzőjének a figyelmét, hogy a telepengedélyezésről szóló Korm. rendelet módosítása folytán, a jogszabály mellékletének 63.21. pontja értelmében „a vállalkozási tevékenységez igénybe vett gépjárművek (…) tárolása” telephelyengedély-köteles tevékenységnek minősül 2003. október 1-től.
	Álláspontom szerint a jegyző által kötelezően lefolytatandó eljárás több helyen lehetőséget biztosít az egészséges környezethez való jog érvényesítésére, lehetőséget nyújt arra, hogy  a panaszosok érdekei az eljárás során megjelenjenek, és kellőképp érvényesüljenek.

V. Kezdeményezés:
1.	A feltárt visszásságok orvoslása érdekében az Obtv. 21. §-ának (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Lovasberényi Önkormányzat jegyzőjénél, hogy a majd három éve húzódó eljárás tárgyában soron kívül hozzon határozatot.
2.	Felkérem Lovasberény Önkormányzat jegyzőjét arra, hogy a környezetvédelemmel összefüggő zaj, por és egyéb behatásokkal kapcsolatos panaszok esetén a jövőben mindig körültekintően, tényleges tartalmuk szerint bírálja el a beadványokat, és szükség szerint folytasson le birtokvédelmi eljárást.
3.	Felhívom a jegyző figyelmét – a jövőbeni szabályos eljárások érdekében –, hogy fokozottan figyeljen a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek betartására, valamint arra, hogy a hivatal munkatársai a kérelmeket tartalmuk szerint bírálják el.
Budapest, 2003. október 21.
Lenkovics Barnabás