Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
OBH 1981/2003
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása:
	A hajdúböszörményi panaszos előadta, hogy szomszédja munkagépeinek zaja rendkívül zavarja nyugalmát. Sérelmezi, hogy a Polgármesteri Hivatal nem intézkedik a zaj csökkentése érdekében.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során, rövid úton megkerestem a polgármesteri hivatalnak az ügyben eljárt köztisztviselőjét.
A megállapított tényállás:
	A jegyző a panaszos birtokvédelem iránti kérelmét 2002. szeptember 23-án elutasította. A 2002. június 17-én tartott helyszíni szemlén jelenlévő szomszéd úgy nyilatkozott, hogy a munkagépeket szabadidejében, kizárólag napközben, nem napi rendszerességgel, nem iparszerűen, minden esetben bezárt ajtók mellett használja. Az elszívó berendezés zaját, a két ingatlant elválasztó kerítésnél lehetett hallani.
	Az újabb helyszíni szemlén a hatósági osztály képviselője megállapította, hogy a szomszéd – a korábbi szemlén tett ígéretének megfelelően – az elszívó berendezés csöveit védőburkolattal (üveggyapot szigeteléssel) látta el.
	A Polgármesteri Hivatal – az ügyintézési határidő meghosszabbítása és az eljárás felfüggesztése mellett - megkereste az ÁNTSZ Hajdú-Bihar Megyei Intézetét az ingatlanon található valamennyi munkagép műszeres zajmérése érdekében. A 2002. augusztus 15-én tartott vizsgálatról készült jegyzőkönyv szerint a műhelyből kiszűrődő zaj megfelelt a 8/2002. (III.22.) KöM-EüM rendelet 1. sz. táblázat 2. sora szerinti nappali zajterhelési határértéknek.
	A hatóság megállapította, hogy a szomszéd a tevékenységet saját és családja szükségletére, munkája mellett, nem rendszeresen végezte. Azt a tényt, hogy a szomszéd 2001 augusztusától a bejelentés időpontjáig (2002. június) 3-4 alkalommal, az egyes alkalmak között több hónap eltéréssel dolgozott, a panaszos is elismerte.
	A Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal 2002. október 16-án helybenhagyta az eljárást felfüggesztő határozatot azzal az indokolással, hogy az ÁNTSZ szakvéleménye nélkül a jegyző megalapozott döntést nem hozhatott.
	A panaszos az elutasító határozat megváltoztatását nem kérte a bíróságtól.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
37. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. 
115. § (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve, ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
•	8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról
1. § (1) Az üzemi telephelytől, berendezéstől, technológiától, valamint kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől és egyéb helyhez kötött külső zajforrástól származó zaj terhelési határértékeit a zajtól védendő területeken az 1. számú melléklet tartalmazza.
-    1. számú melléklet a 8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelethez
Üzemi létesítményektől származó zaj terhelési határértékei zajtól védendő területeken
2. Lakóterület (kisvárosias, kertvárosias, falusias, telepszerű beépítésű) nappal 6-22 óra között 50 dB.
Az érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai:
1.	A Ptk. 100. §-a – a szomszédjog általános szabálya - alapján a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. A szükségtelen zavarás fogalma kifejezi, hogy a zavarás bizonyos – mindig az egyedi esetben meghatározható - köre felfogható szükségesnek, azaz a zavarás valamely szintjét mindenki köteles eltűrni. A szükségtelen zavarás fogalmát a törvény nem definiálja. A konkrét jogvitában a tulajdonos és a szomszéd ellentétes érdekeinek mérlegelésével kell megállapítani, hogy a zavarás szükségtelennek minősül-e.
A törvény 188. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
	A zavarás fogalma a birtokvédelem tekintetében minden olyan zavarásra kiterjeszthető, amely a közfelfogás szerint alkalmas arra, hogy a nyugalmas birtoklást veszélyeztesse. A szükségtelenség nem előírás, de a zárójeles megjegyzés – tilos önhatalom – alapján a szomszédjog szükségtelen zavarásával azonosítható fogalomhoz jutunk.

2. 	A polgári jog számára a közigazgatás olyan elhatárolási ismérvei, mint a határértékek, nem bírnak ügydöntő jelentőséggel. A polgári jogviszonyok megsértése megvalósulhat a határértéket el nem érő, de az adott jogviszonyban zavarónak minősülő magatartással is. A szomszédjog és a birtokvédelem a zavarás tényéből indul ki, tehát a körülmények vizsgálata során nincs szükség másra, csak ennek a ténynek a megállapítására.
	A konkrét esetben a hatóság a panasz „megnyugtató kivizsgálása” érdekében kezdeményezte a műszeres zajmérést. A Ptk. alapján a birtokháborítás megállapításához nincs szükség műszeres mérésre; az legfeljebb hozzájárulhat a megalapozott döntéshozatalhoz, bár – mint fentebb láttuk - a birtokháborítás megvalósulhat a határértéket el nem érő magatartással is. Szükségesnek tartom kiemelni, hogy a hatóság nem kizárólag a műszeres mérés eredményére alapozta döntését; az csupán a döntés alapjául szolgáló egyik szempont volt.
	Az eljárást a közigazgatási szerv akkor függeszti fel, ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik. A zajmérés – mint a konkrét esetben az eljárás felfüggesztésére okot adó cselekmény - lehetséges, de nem elengedhetetlen feltétele a birtokvédelem iránti kérelem elbírálásának.

3. 	A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Az államigazgatási eljárás törvényessége, szakszerűsége, eredményessége nagymértékben attól függ, hogy a tényállás tisztázását körültekintően folytatták-e le. A tényállás tisztázása a konkrét egyedi ügy jogilag releváns tényeinek, körülményeinek a pontos megállapítását, feltárását jelenti. 
	Az eljáró hatóság határozatát a helyszíni szemlék tapasztalatai, az ügyféli nyilatkozatok, valamint a közegészségügyi hatóság műszeres mérésének eredménye alapján hozta meg. Erre tekintettel megállapítom, hogy a panasszal érintett szerv a tényállás tisztázására vonatkozó törvényi kötelezettségének eleget tett, ezért eljárásával összefüggésben visszásság nem merült fel.

4.	A panaszos - a Ptk. alapján – szomszédja zavaró tevékenysége miatt az alábbi eljárásokat indíthatja:
•	birtokvédelem kérése a bíróságtól;
•	szomszédjogi sérelem miatt indítható polgári per;
•	tulajdon háborítatlanságát védő per.
	A zajvédelem a környezetvédelem egyik viszonylag kiforrott területe. A zaj káros hatásának csökkentése megvalósulhat a zajforrás kiiktatásával és megengedett alacsony zajszintű berendezésekkel való felcserélésével. Megoldás még a zajforrás távolságának növelése, a zajforrás hangszigetelése (burkolatok, műanyag-habok), továbbá a növényzet is megfelelő hangelnyelő.
	A peres eljárást elkerülendő – melynek kockázata természetszerűleg a felperest is terheli – a felek együttműködését javasolom. Az ingatlanok elhelyezkedésétől, illetve a használt berendezésektől függően az előzőekben ismertetett megoldások jelentősen csökkenthetik a zaj mértékét. Felhívom a panaszos figyelmét, hogy a megegyezés előmozdítása érdekében szomszédjának is bemutathatja a jelentést.
Budapest, 2003. október 6.
Lenkovics Barnabás