OBH 1892/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Juhász Zoltán 
Az eljárás megindulása
A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben sérelmezte a Pilisi Beruházó Viziközmű Társulat eljárását. Kifogásolta, hogy az új szennyvízhálózat megvalósítása miatt a korábban megépített és már működő rendszerre csatlakozott állampolgárok is a társulat tagjaivá váltak, s érdekeltségi hozzájárulás fizetésére kötelezték őket.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás
A panaszos, valamint a Pilisi Beruházó Víziközmű Társulat által rendelkezésre bocsátott iratok alapján megállapítható, hogy korábban, 1995-ben önkormányzati beruházás keretében megvalósult egy csatornahálózat, amely azonban nem érintette a település egész területét.
A létrejött közműhálózatra való csatlakozásért akkor az állampolgároknak kizárólag rákötési díjat kellet fizetni, amelynek összege 30.000 – 50.000 Ft-ig terjedt. A panaszosnak 50.000 Ft rákötési díjat kellett megfizetnie.
Tekintettel arra, hogy a kiépült kisteljesítményű szennyvízrendszer a lakosság egésze számára nem volt elérhető, szükségessé vált a továbbfejlesztés, bővítés. E feladat megvalósítására jött létre az illetékes Pest Megyei Bíróság Cégbíróság 2003. január 23-ai bejegyzésével a Pilisi Beruházó Víziközmű Társulat. A Társulat Alapszabályának eredeti változatát 2002. augusztus 5-én, majd a módosított és egységes szerkezetbe foglalt szövegváltozatát 2002. december 28-án fogadta el a Társulat Közgyűlése. A Társulat szervezése során felmerült, hogy egy meghatározott összegű  (magánszemélyek esetén 7.600 Ft., míg jogi személyek esetén 15.200 Ft) érdekeltségi hozzájárulás megfizetésével a rendszer fejlesztéséhez, bővítéséhez azok az állampolgárok is járuljanak hozzá, akik a korábbi, önkormányzati megvalósítású kisteljesítményű rendszer megépítésekor csak a csatlakozási díjat fizették meg.
A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható, hogy az új rendszerrel érintett, azaz a csatornával még nem rendelkező tagok esetében az érdekeltségi hozzájárulás összege természetes személyek esetén 192.555 Ft, míg jogi személyek esetén 390.000 Ft. Az érdekeltségi hozzájárulás összegének meghatározása a Társulat alakuló taggyűlésén történt, elfogadására a 3/2002. (VIII. 05.) Kgy. számú határozattal került sor. A hozzájárulás megfizetésére a részletfizetés lehetőségét is biztosította a társulat. A 7.600 Ft összegű érdekeltségi hozzájárulás esetén két egyenlő összegű részletben történő fizetésre volt lehetőség.
A panaszos számára a Társulat által írt 2003. január 3-án kelt értesítés tartalmazta az érdekeltségi hozzájárulás összegének meghatározását (utalva az Alapszabály 7.2.2. szakaszára, amely az érdekeltségi egység mértékének, az érdekeltségi hozzájárulás mértékegységének és összegének megállapítási rendjét határozza meg), valamint részletes tájékoztatást adott a fizetés módjáról, a bírói út igénybevételének lehetőségéről, valamint felhívta a figyelmet a hozzájárulás közadók módjára történő behajthatóságára is.
Panaszos levelében ismertette, hogy a Pilisi Beruházó Víziközmű Társulat alakuló ülésén személyesen részt vett és ott észrevételeit, véleményét a beruházás megvalósításával kapcsolatban ismertette.
Panaszos Hivatalomhoz eljuttatott 2003. február 18-án kelt újabb levelében kifogásolta, hogy a vállalkozók, így ő is, akkor is a magasabb (390.000 Ft.) érdekeltségi hozzájárulás befizetésére kötelezettek, ha tevékenységüket a saját családi házukban végzik. Méltánytalannak találta a panaszos azt is, hogy több vállalkozás esetén több érdekeltségi hozzájárulást is követelhet a Társulat.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv) 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról 
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése. 
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el. 
•	1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról
8. § (1) A közérdek mértékét meghaladó, illetve a 7. §-ban nem említett tevékenység - vízi-munka, vízi létesítmény építése - többletköltségeit az igénylők kötelesek megtéríteni. 
(2) A helyi közcélú vízlétesítmények, illetve a közcélú vízi munkák költségeit, vízitársulat esetén a tagok a társulati érdekeltségi szabályok szerint, vízitársulat hiányában az érdekeltek érdekeltségük arányában kötelesek viselni (közcélú érdekeltségi hozzájárulás). 
(3) Vízitársulat hiányában a (2) bekezdés szerinti költségeket az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései szerint lefolytatott eljárásban hozott határozatával érdekeltségük arányában az érdekeltekre a jegyző veti ki. 

A vízgazdálkodási társulatok 
34. § (1) A vízgazdálkodási közfeladatok az e törvényben meghatározott feltételek szerint létrehozott vízgazdálkodási társulatok (a továbbiakban: társulat) útján is elláthatók. 
34. § (2) A társulat jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, közfeladatai jellegétől függően víziközmű-társulat, illetve vízitársulat. A társulat létrehozására, szervezetére, működésére, megszűnésére, egyesülésére, illetve szétválására, valamint választott tisztségviselőinek felelősségére - az e törvény eltérő rendelkezése hiányában - a gazdasági társaságokról szóló törvény általános részének rendelkezéseit kell alkalmazni.
34.§ (3) A társulat az e törvényben meghatározott közfeladatait szolgáló tevékenységét az érdekeltségi területén végzi.
(4) A társulat tagjai az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok. 
(5) A társulat tagjai kötelesek a társulat közfeladatai ellátásának költségeihez az érdekeltségi egység arányában hozzájárulni.
35. § (1) A társulat közfeladatként: 
... a) víziközmű-társulat esetén - a település, az együttesen ellátható települések belterületi, illetve lakott területi részének közműves vízellátását, szennyvízelvezetését, szennyvíztisztítását, káros vizek elvezetését szolgáló - vízi létesítményeket hoz létre, illetve fejleszt;

A társulat megalakulása 
36. § (1) A társulat akkor jön létre, ha az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságoknak (a továbbiakban: tagoknak) az érdekeltségi egység aránya szerint számított többsége az alakuló közgyűlésen 
a) elhatározza a társulat megalakulását, 
b) elfogadja a társulat alapszabályát, és 
c) megválasztja a társulat testületi vezető szerveit és tisztségviselőit. 
(2) A társulat megalakításához az alakuló közgyűlésen a tagok érdekeltségi egység szerint számított legalább kétharmados többségének döntése szükséges. 
(3) A társulat megalakulását szervező bizottság készíti elő. 
37. § (1) A társulat alapszabályában meg kell határozni: 
a) nevét, székhelyét; 
b) feladatát és ezzel összefüggésben azt, hogy vízi-társulatként vagy víziközmű-társulatként működik-e; 
c) tevékenységi körét; 
d) érdekeltségi területét (helyszínrajzi ábrázolással); 
e) a tagok jogait és kötelességeit; 
f) a társulati érdekeltségi egységet, a tagok érdekeltségi hozzájárulásának szabályait; 
g) a társulat gazdálkodására (üzemi tevékenységére), vezető beosztású dolgozóira, testületi szerveire vonatkozó általános szervezeti és működési szabályokat, valamint a vízitársulat vállalkozási tevékenységének kereteit; 
h) a társulat képviseletének módját; 
i) mindazt, amit jogszabály alapján az alapszabály rendez vagy a taggyűlés szükségesnek tart. 
(2) A társulat tagjainak nevét, lakóhelyét, székhelyét az alapszabály mellékletében kell meghatározni, és az alapszabállyal egy időben a cégbírósághoz benyújtani. 
(3) A társulat alapítását az alapszabály elfogadásától számított 30 napon belül az intézőbizottságnak cégbejegyzés és közzététel végett be kell jelentenie a cégbíróságnál. 
(4) A társulat a cégjegyzékbe történő bejegyzéssel jön létre. 
41. § (1) A társulat a tagok érdekeltségi hozzájárulásából (a továbbiakban: hozzájárulás), valamint az érintett helyi önkormányzat és az állam költségvetési, illetve egyéb támogatásaiból, továbbá vízitársulat esetén a vállalkozásból származó eredményéből látja el a közcélú feladatait. 
(2) A hozzájárulás adók módjára behajtható köztartozás. A hozzájárulás mértékét a taggyűlés állapítja meg. A taggyűlés az alapszabályban meghatározott feltételek szerint a hozzájárulás mértékét mérsékelheti, illetve megfizetését meghatározott időre felfüggesztheti. A hozzájárulást - ha az alapszabály kivételt nem tesz - a tagok pénzben kötelesek teljesíteni. 
(3) A társulat tagja a vele szemben megállapított hozzájárulás felülvizsgálatát a taggyűlési határozat közlésétől számított 30 napon belül a bíróságtól kérheti. 

1. számú melléklet az 1995. évi LVII. törvényhez 
6. érdekelt: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki/amely az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ; 
7. érdekeltségi terület:
a) víziközmű-társulat esetén azok a területek, amelyeken az általuk megvalósított vízi létesítmények szolgáltatása (vízellátás, szennyvízelvezetés, belterületi csapadék- vagy talajvíz-elvezetés) igénybe vehető;
•	a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet 
13. § (1) Az alapszabály szerinti érdekeltségi hozzájárulás alapját jelentő érdekeltségi egység
	 a) víziközmű-társulat esetén
1. az érdekeltségi területen lévő ingatlannak az érdekeltséget megalapozó jogcímen ténylegesen használt részére eső vízfogyasztás vagy szennyvízkibocsátás alapszabályban meghatározott mennyisége, vagy
2. belterületi vízelvezetés esetében az érdekeltségi terület - m2-ben meghatározott - egységnyi része;
…
(2) Az érdekeltségi hozzájárulás mértékét az alapszabályban meghatározott érdekeltségi egységre eső hozzájárulásnak és az érdekeltségi egységek számának a szorzata adja. Az érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos taggyűlési határozatról a tagot az intézőbizottság elnöke írásban értesíti. Az értesítésben meg kell jelölni: 
a) a fizetési kötelezettség jogalapját; 
b) a taggyűlési határozat számát; 
c) az érdekeltségi egységre eső hozzájárulás mértékét; 
d) a tag érdekeltségi egységeinek számát; 
e) az érdekeltségi hozzájárulás összegét; 
f) a befizetés módját; 
g) a befizetés határidejét; 
h) a befizetés elmulasztásának jogkövetkezményeit; 
i) a jogorvoslati lehetőséget. 
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya 
32/A. § (1) Az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat. 
(2) Az Alkotmánybíróság alkotmányellenesség megállapítása esetén megsemmisíti a törvényeket és más jogszabályokat. 
•	1989. évi XXXII. törvény az Alkotmánybíróságról 
1. § Az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik: 
a) a már elfogadott, de még ki nem hirdetett törvény, az Országgyűlés ügyrendje és a nemzetközi szerződés egyes rendelkezései alkotmányellenességének előzetes vizsgálata; 
b) a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata; 
c) a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálata; 
d) az Alkotmányban biztosított jogok megsértése miatt benyújtott alkotmányjogi panasz elbírálása; 
e) a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megszüntetése; 
f) az állami szervek, továbbá az önkormányzat és más állami szervek, illetve az önkormányzatok között felmerült hatásköri összeütközés megszüntetése; 
g) az Alkotmány rendelkezéseinek értelmezése; 
h) eljárás mindazokban az ügyekben, amelyeket törvény a hatáskörébe utal. 
Alkotmánybírósági határozatok:
•	Az Alkotmánybíróság 5/1993. (II.12) AB és 26/2001. (VI. 29.) AB határozatai 
Az érintett alkotmányos jogok 
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
A vizsgálat megállapításai
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény, a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVIII. törvény és vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Kormányrendelet idézett rendelkezései alapján a vízgazdálkodási közfeladatok megoldásának egy részéről a helyi önkormányzatok kötelesek gondoskodni, így a szennyvízelvezetésről is. E feladat megoldása céljából társulat létrehozására is lehetőség van. Az 1995. évi LVII. törvény 34. § (4) bekezdése szerint a társulat tagjai az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok. Az idézett jogszabályi szabályozás szerint a szabályosan megalakult Társulat érdekeltségi területén levő ingatlantulajdonosok, illetve az ingatlant más jogcímen használók taggá válnak akaratuktól függetlenül. Ennek a szabályozásnak az indoka, hogy a társulatok fontos közfeladatot látnak el, amelynek elvégzése közérdek. A költségek fedezetéhez minden tag köteles hozzájárulni. Jelen esetben a társulat érdekeltségi területe az a terület, amelyen a megvalósuló víziközmű létesítmények szolgáltatásai igénybe vehetők majd (beleértve a tisztító telepet). A fenti jogszabályoknak megfelelően létrejött vízi társulat jogszabálysértőnek tartott határozatait a bíróság előtt lehet megtámadni.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának eljárási lehetőségeit az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése határozza meg. Ez alapján a hatóság, valamint közszolgáltatást végző szerv eljárása, határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság (közszolgáltató) intézkedésének elmulasztása miatt bekövetkező alkotmányos sérelem vagy ennek közvetlen veszélye esetén rendelkezik hatáskörrel vizsgálat indítására az állampolgári jogok országgyűlési biztosa, de csak abban az esetben, ha a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát –  már  kimerítették, illetve jogorvoslatra nincsen mód.
Az Alkotmánybíróság 5/1993. (II. 12.) AB és 26/2001. (VI. 29.) AB határozataiban a vízgazdálkodási társulatokra vonatkozó korábbi, illetve a jelenleg hatályos jogszabályok egyes szakaszait kifogásoló beadványokra kifejtette a vízgazdálkodási társulatok jogi jellegére vonatkozó álláspontját. Ezek szerint a „vízgazdálkodási társulat nem közigazgatási szerv”, valamint „nem közigazgatási ügy intézésére feljogosított más szerv”. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a társulat és a társulati tag között polgári jogi jogviszony áll fenn. Ennek megfelelően a vitás esetekre a törvényi szabályozás nem az államigazgatási jogorvoslati utat biztosítja, hanem a bírósági felülvizsgálat lehetőségét. A társulat közszolgáltatónak sem minősül, hiszen az 1995. LVIII. törvény 35. § (1) bekezdésének a) pontja alapján vízi létesítményeket hoz létre, illetve fejleszt, de a szolgáltatást már nem a társulat biztosítja.
Mindezek értelmében egy gazdálkodó szervezet (a társulat) tevékenységét nem vizsgálhatom. A társulat megalakításával, az érdekeltségi hozzájárulás meghatározásával kapcsolatos határozatok jogszerűségének vizsgálata a polgári bíróságra tartozik. A konkrét ügyet csak abban a körben vizsgáltam, hogy a Társulat tájékoztatási kötelezettségének megfelelően eleget tett-e, a bírói út igénybevételének lehetőségét – megfelelő formában – az érdekeltek tudomására hozta-e. A Pilisi Beruházó Víziközmű Társulat megkeresésemre elküldte Alapszabályát, valamint Szervezeti és Működési Szabályzatát. Ezekből a dokumentumokból, valamint a panaszos által becsatolt iratanyagból megállapítható, hogy a Társulat tájékoztatási kötelezettségének megfelelően eleget tett.
A Társulat által az érdekelteknek megküldött érdekeltségi hozzájárulásról szóló értesítés tartalmazta a tájékoztatást arról, hogy mely jogszabály és a közgyűlés mely határozata alapján kötelesek az érdekeltségi hozzájárulást megfizetni. Az értesítés tájékoztatott arról, hogy az érdekelt kérheti a társulat határozatainak, így a megállapított érdekeltségi hozzájárulás bírói felülvizsgálatát is. A becsatolt értesítési másolatból megállapítottam, hogy a társulat a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Kormányrendeletben írtak szerint tájékoztatta az érdekelteket. A Társulat alakuló közgyűlésén panaszos – mint ez leveléből kiderült – személyesen vett részt, ott véleményét elmondhatta, kérdéseire választ kérhetett.
A természetes személy, jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, illetve a vállalkozó érdekeltekre nézve az érdekeltségi egység mértékét, az érdekeltségi hozzájárulás mértékegységét, valamint összegét az Alapszabály 7.2.2. szakasza alapján kell megállapítani. A Társulat működése során a vitás kérdések rendezése az Alkotmánybíróság által kifejtetteket is figyelembe véve bírósági úton történhet. A Társulat cégbírósági bejegyzéssel jön létre, felette törvényességi felügyeletet a Cégbíróság gyakorol.
A Társulat által a panaszoshoz is eljuttatott dokumentumokból megállapítható: a 390.000 Ft +ÁFA összeg megfizetésének kötelezettsége azon vállalkozókat érinti, akik nem rendelkeznek még csatornarákötéssel, s erre most fognak sort keríteni. A panaszosra tehát nem vonatkozik ez a fizetési kötelezettség.
A vízgazdálkodási társulatokra vonatkozó jogszabályi rendelkezések  alkotmányellenességének megállapítása az idézett jogszabályhelyek alapján az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik.
A vizsgálat  az ügyben az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot nem tárt fel, ezért a vizsgálatot lezártam. 

Budapest, 2003. április 16.

Lenkovics Barnabás