OBH 1806/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Hajas Barnabás

Az eljárás megindulása:
	A Jobbik Magyarországért Mozgalom nevében V. G., alelnök azzal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, hogy
	-	állapítsa meg, hogy a kormány és a közigazgatási szervek politikai tartalmú hirdetések közzétételére, finanszírozására és készítésére nem jogosultak, mivel nem résztvevői a választási eljárásnak;
	-	kezdeményezze a kormány intézkedését a jogellenes kampánytevékenység megszüntetésére.
		A panasz a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium "Nyomás az unióba" szlogennel közzétett hirdetése ellen irányult, amelyben számos televíziókészülék képernyőjén keresztül  különböző országok televíziós programjaiba nyerünk 1 másodperc körüli betekintést, majd a hirdetés végén megjelenik az említett szlogen és a minisztérium emblémája.
	A panasz jogalapját az indítványozó abban jelölte meg, hogy a kifogásolt kampánytevékenység nem egyeztethető össze az Alkotmány 3.§ (3) bekezdésével, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (Ve.) 3.§. a/ , c/ és d/ pontjával, valamint a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (Rtv.tv.) 2.§  39. pontjával.
	A panaszos a beadványához fűzött indoklásában előadta, hogy az Alkotmány 3.§ (3) bekezdése értelmében "a pártok a közhatalmat közvetlenül nem gyakorolhatják. Ennek megfelelően egyetlen párt sem irányíthat semmiféle állami szervezet. A pártok és a közhatalom szétválasztásának érdekében törvény határozza meg azokat a tisztségeket, közhivatalokat, amelyeket párt tagja vagy tisztségviselője nem tölthet be." Az Alkotmány a pártok, illetve a közhatalom szétválasztását világos célként fogalmazza meg. Következésképpen egy választási kampányban a közhatalom intézményei nem léphetnek a pártok helyébe, azok jogait és kötelességeit nem birtokolhatják. A Ve. 149.§ g/ pontja felsorolja a választási kampányban résztvevő szervezeteket (jelölő szervezet), az Alkotmánnyal összhangban itt sem szerepelnek közigazgatási szervek. A panaszos álláspontja szerint az Országos Választási Bizottság illetékes annak megítélésében, hogy a sérelmezett reklámfilm politikai hirdetésnek minősül-e. A Ve. 44.§ (2) bekezdése alapján ebben a kérdésben az Rtv. tv. 2.§ 39. pontja az irányadó. E szerint "a politikai hirdetés olyan műsorszám, amely párt, politikai mozgalom népszavazási kezdeményezésének támogatására szólít fel, befolyásol." A panasztevő álláspontja szerint a kifogásolt hirdetés politikai hirdetésnek minősül. Rámutatott, hogy amennyiben a politikai kampányok világába százmilliárdos költségvetésű minisztériumok jelennek meg, akkor a demokratikus intézményrendszer, a választások tisztasága súlyosan sérül. A politikai küzdelmeket pártoknak és civil szerveződéseknek kell megvívniuk, legyen szó akár népszavazásról, akár parlamenti választásokról.
	A panasz elbírálására az Országgyűlési Biztos Hivatalának Szervezeti és Működési Szabályzata alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa rendelkezik hatáskörrel. Ennek megfelelően vizsgálatot indítottam az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Ob.tv.) 17.§ (1) bekezdése alapján
Érintett jogszabályok:
•	Alkotmány 3.§ (3) bekezdés:
A pártok közhatalmat közvetlenül nem gyakorolhatnak. Ennek megfelelően egyetlen párt sem irányíthat semmiféle állami szervet. A pártok és a közhatalom szétválasztása érdekében törvény határozza meg azokat a tisztségeket, közhivatalokat, amelyeket párt tagja vagy tisztségviselője nem tölthet be.
•	Alkotmány 2/A.§ (1) bekezdés:
A Magyar Köztársaság az Európai Unióban tagállamként való részvétele érdekében nemzetközi szerződés alapján  az Európai Uniót, illetőleg az Európai Közösségeket (a továbbiakban: Európai Unió) alapító szerződésekből fakadó jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges mértékig  egyes, Alkotmányból eredő hatásköreit a többi tagállammal közösen gyakorolhatja;  e hatáskör gyakorlás  megvalósulhat önállóan, az Európai Unió intézményei útján is.
•	Alkotmány 6.§ (4) bekezdés:
	A Magyar Köztársaság az európai népek szabadságának, jólétének és biztonságának kiteljesedése érdekében közreműködik az európai egység megteremtésében.
•	Alkotmány 79.§:
	Ügydöntő országos népszavazást kell tartani a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő, a csatlakozási szerződés szerinti csatlakozásáról. E népszavazás időpontja 2003. április 12. A népszavazásra bocsátandó kérdés: "Egyetért-e azzal, hogy a Magyar Köztársaság az Európai Unió tagjává váljon?".
•	Alkotmány 61.§ (1) bekezdés:
	A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.
•	1997. évi C. törvény (Ve.) 3.§: 
A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk az alábbi alapelveket:
a/	a választás tisztaságának megóvása, a választási család megakadályozása; ...
c/	esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között;
d/	jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás; ...
•	1997. évi C. törvény (Ve.) 34.§ (2) bekezdés a/ pont:
Az Országos Választási Bizottság
a/ 	állásfoglalást ad ki a választással kapcsolatos jogszabályok egységes értelmezése és az egységes joggyakorlat kialakítása érdekében; az állásfoglalás ellen jogorvoslatnak helye nincs; az állásfoglalást a Magyar Közlönyben közzé kell tenni ...
•	1997. évi C. törvény (Ve.) 44.§:
(1) A kampányidőszakban a műsorszolgáltatók a jelölő szervezetek, illetőleg a jelöltek számára azonos feltételekkel tehetnek közzé politikai hirdetést. A politikai hirdetéshez véleményt, értékelő magyarázatot fűzni tilos.
(2)	A műsorszolgáltatók választási kampányban való részvételére egyebekben a rádiózásról és a televíziózásról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
•	1996. évi I. törvény (Rtv.tv.) 3.§ 39. pont:
Politikai hirdetés: olyan műsorszám, amely párt, politikai mozgalom
a/	választásokon való részvételének, sikeres szereplésének, jelöltjének, népszavazási kezdeményezésének támogatására szólít fel, befolyásol;
b/	nevét, tevékenységét, céljait, jelszavát, emblémáját, a róla alkotott képet népszerűsíti.
	Az érintett jogszabályok felsorolása egyrészt a panaszban foglalt utalásokon alapul, másrészt a kérdéssel kapcsolatos jogi álláspontomból következik.
A vizsgálat megállapításai
	Az Ob.tv. 16.§ (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság eljárása, az eljárás során hozott határozata (intézkedése), vagy annak elmulasztása következtében alkotmányos jogával összefüggésben sérelem érte. Elvi éllel is szükséges leszögeznem, hogy a benyújtott panasz vizsgálatára a hatáskör nem csak akkor állapítható meg, ha az alkotmányos jogok sérelme hatósági eljárás során következett be, hanem akkor is, ha a közigazgatási szerv tevékenysége bármilyen módon érintett alkotmányos jogokat. A bepanaszolt esetben az ombudsman hatásköre azért állapítható meg, mert egy közigazgatási szerv (minisztérium) propaganda tevékenysége a választási eljárásban érvényesülő alkotmányos jogokkal összefüggésbe hozható annak ellenére, hogy a közigazgatási szerv (a bepanaszolt minisztérium) az államigazgatási eljárás általános szabályai szerint az adott esetben hatósági tevékenységet nem folytatott, egyedi jogokat, illetve kötelezettségeket nem állapított meg.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az RTL Klub televízió műsorában látható volt a panasz tárgyát képező összeállítás, amelyben különböző európai országok televíziós programjaiba nyert betekintés után a "Nyomás az Unióba" szlogen jelent meg, majd látható volt a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium logója. Érdeklődésemre az RTL Klub televíziós csatornától azt az információt kaptam, hogy a propaganda nem a minisztérium hirdetése volt, a műsorszám elkészítéséhez viszont a minisztérium támogatást nyújtott, ezért szerepelt emblémája az összeállítás végén.
	A ténykérdés tisztázása után a vizsgálat annak a jogi kérdésnek a megválaszolására irányult, hogy a közigazgatásnak, illetve valamely szervének van-e törvényes lehetősége az európai uniós csatlakozási népszavazás bármilyen befolyásolására. A panasz sajátossága folytán a vizsgálat nem tért ki arra az általánosabb problémára, hogy a közigazgatás  és általában a közhatalom  szerveinek milyen törvényes lehetőségei vannak a választási eljárásban. Az európai uniós népszavazás alkotmányos kérdései ugyanis annyira speciálisak, hogy a választási eljárásban való közigazgatási szerepvállalás általános problémái és az uniós népszavazás speciális problémái egy adott panaszhoz kapcsolódó vizsgálatban nem egyesíthetőek. Mindazok a megállapítások tehát, amelyeket a Jobbik Magyarországért Mozgalom panaszával kapcsolatban ez a jelentés tartalmaz, nem általánosíthatóak minden további nélkül valamennyi választási eljárásra, de még csak a népszavazással kapcsolatos eljárásokra sem.
	A panasz alapjául szolgáló eset jogi megítélésekor abból kell kiindulni, hogy a Magyar Köztársaság európai uniós csatlakozásának feltételeit megteremtő és az azzal összefüggő előírásokat megállapító 2002. évi LXI. törvénnyel végrehajtott alkotmánymódosítás különös jogi helyzetet teremtett. A módosítás következtében az Alkotmány szövegébe beillesztésre került az új 2/A.§-t megállapító ún. csatlakozási klauzula, amely a szuverenitás részleges átruházásának, illetve megosztott gyakorlásának alkotmányos alapján képezi. A Magyar 
Köztársaság állami közhatalmának új típusú gyakorlása annak az európai egységnek a megvalósulásától függ, amelynek a Magyar Köztársaság is részese kíván lenni. Ennek a folyamatnak és célnak az alkotmányos összegezését jeleníti meg az Alkotmány 6.§-át kiegészítő új (4) bekezdés, amely alkotmányos kötelezettséget állapít meg az állam  a Magyar Köztársaság  számára az európai egység megteremtésében való közreműködésre. Az alkotmánymódosítást elvégző 2002. évi LXI. törvény rendelkezéseiből - amelyek egyebek mellett az Alkotmány 2/A.§ (1) bekezdését és 6.§ (4) bekezdését állapították meg - egyértelműen megállapítható, hogy az európai egység megteremtésében való közreműködést az Alkotmány a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz való kapcsolatában határozta meg. Erre a körülményre utal az alkotmánymódosító törvény Általános, illetve Részletes indokolásának 1. pontja is, amely a módosítás szükségességét éppen az uniós csatlakozással magyarázza.
	A panasz tárgyát képező eset megítélése szempontjából azonban az Alkotmány 6.§ (4) bekezdésének van különös jelentősége. Ezt az új előírást a 2002. évi LXI. törvény 2.§-a iktatta be az Alkotmányba és így szól:      "A Magyar Köztársaság az európai népek szabadságának, jólétének és biztonságának kiteljesedése érdekében közreműködik az európai egység megteremtésében."    Az új alkotmányos rendelkezéshez kapcsolódó indoklás  a 2002. évi LXI. törvény Részletes indoklásának a 2.§-hoz fűzött része  azt a megállapítást tartalmazza, hogy az új szabály "a külpolitikai államcélok körét bővítheti az európai egység megteremtésében való közreműködés kimondásával." Az idézett indoklás expressis verbis minősítése nélkül sem férhet kétség ahhoz, hogy az Alkotmány 6.§ (4) bekezdése dogmatikailag államcélként értelmezendő.
Az alkotmányok államcélnak minősülő előírásai sajátos elvi jellegű normák, amelyek alapvetően az alkotmány végrehajtásáért felelős állami szervekre ruháznak jogokat, illetve rónak kötelezettségeket. Az államcél megvalósítása ennek megfelelően elsősorban a törvényhozás és a kormányzati tevékenységet folytató állami szervek feladata. Az államcél alkotmányos jellegéből következően a realizálás aktív tevékenységet kíván meg az állam érintett szerveitől. Az európai egység megteremtésében való közreműködés,  mint államcél  sokféle eszköz és módszer alkalmazásával valósulhat meg. Ezek közé tartozik az is, hogy a Kormány az Alkotmány 6.§ (4) bekezdésében meghatározott külpolitikai államcélt a nyilvánosság előtt népszerűsítse. A 2002. évi LXI. törvénnyel a Magyar Köztársaság uniós csatlakozása érdekében végrehajtott alkotmánymódosításból éppen az következik, hogy az állam megfelelő szerveinek, elsősorban a Kormánynak alkotmányos joga és kötelessége az Alkotmányban meghatározott külpolitikai államcél  elérésének támogatása. Ebbe az elvi lehetőségbe az is beilleszthető, hogy a Kormány propagandát folytasson az Európai Unió bővítése és a Magyar Köztársaság tagállammá válása érdekében. Ez az alkotmányos jog és kötelesség értelemszerűen vonatkozik az állam minden olyan szervére, amely aktív tevékenységével alkalmas egy meghatározott államcél elérésének elősegítésére. Ez a megállapítás tehát fő szabályként a közigazgatás szerveire, így a minisztériumokra is érvényes.
	A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának belső alkotmányos feltételeiről maga az Alkotmány rendelkezik. Az Alkotmány újonnan megállapított 79.§-a ügydöntő népszavazástól teszi függővé, hogy a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz a csatlakozási szerződés szerinti csatlakozása megvalósul-e? Az Alkotmány 79.§-ában előírt csatlakozási népszavazás a 6.§ (4) bekezdésében meghatározott államcél  konkretizálását jelenti. A csatlakozással kapcsolatos népszavazás különlegességét az jelenti, hogy kötelező megtartásáról maga az Alkotmány intézkedik: a népszavazás "kezdeményezője" nem szervezet, hanem az alaptörvény.
	Az Alkotmány 2/A.§ (1) bekezdéséből, a 6.§ (4) bekezdéséből, valamint a 79.§-ból következő alkotmányos lehetőségek  különösen az alkotmányos államcél  mibenlétének tisztázása után azt a kérdést vizsgáltam, hogy a csatlakozási népszavazással kapcsolatos választási eljárásra hogyan vonatkozik a Ve. szabályrendszere. A  Ve.  szabályait kell alkalmazni az országos  és  a  helyi népszavazásra. A  csatlakozási népszavazás különlegessége,   hogy annak elrendeléséről,  időpontjáról  és tartalmáról maga az  Alkotmány rendelkezik.   Ennek   folyománya  miként azt az Országos Választási Bizottság  2/2003. (II.21.) számú  állásfoglalásában megállapította   , hogy az Alkotmányban kiírt és tartalmában is meghatározott népszavazás esetén jelölés, jelölt és jelölő szervezet nincs. Úgyszintén nem beszélhetünk a népszavazás tartalmának meghatározásával kapcsolatos politikai tevékenységről sem, mivel a népszavazásra bocsátandó kérdés a jogi norma kötelező erejével adott. Mindebből az a következtetés adódik, hogy a csatlakozási népszavazási eljárás során a Ve. szabályai nem terjednek ki a Kormány és a közigazgatás szerveinek népszavazással összefüggő tevékenységére. Általánosabb érvénnyel, de hasonló megállapításra jutott a Legfelsőbb Bíróság is a Legf.Bír.KVk. II.37. 400/2002. számú ügyben, amelyben az Országos Választási Bizottság 5/2002. (II.7.) számú állásfoglalása ellen benyújtott kifogást utasította el. A kifogásolt állásfoglalásban az OVB egyébként azt állapította meg, hogy a Ve. szervi hatálya alá nem tartozó szervek - pl. az Országgyűlés, a Kormány és más közigazgatási szervek  nem résztvevői a Ve. tárgyi hatálya alá tartozó választási eljárásnak. A Ve. szervi hatálya alá nem tartozó állami szervek feladat- és hatáskörgyakorlása, tevékenysége nem tartozik a Ve. által szabályozott eljárás körébe. A Legfelsőbb Bíróság arra is rámutatott, hogy a Ve. hatálya alá nem tartozó állami szervek feladat- és hatáskörének gyakorlása nem minősül a Ve. 149.§ o/ pontjában definiált és a Ve. 40-45.§-aiban szabályozott választási kampánynak.
	Az ismertetett jogi érvelés alapján arra a megállapításra kell jutni, hogy a csatlakozási népszavazással kapcsolatban kifejtett és bepanaszolt agitáció nem ütközik a Ve. szabályaiba. A vonatkozó jogszabályokból és a 
jogalkalmazási gyakorlatból ugyanis nem az következik, hogy a népszavazási eljárásban a Kormány, illetve a közigazgatás szervei egyáltalán nem vehetnek részt, annak menetében semmilyen tevékenységet nem fejthetnek ki. A levonható következtetés az, hogy a Kormány és a közigazgatás csatlakozási népszavazással kapcsolatos tevékenységére  ide értve a népszavazással kapcsolatos kampánytevékenységet is   nem a Ve. szabályai vonatkoznak. Ezt az értelmezést erősítette meg a Legfelsőbb Bíróság is hivatkozott határozatában. Ha a panaszban foglalt azt az érvelést jogilag helytállónak tartanánk, hogy a Kormány és a közigazgatás szervei azért nem vehetnek részt a népszavazási eljárásban, mert  miként a panasz állítja  a Ve. 149.§ g/ pontja felsorolja a választási kampányban résztvevő szerveket, az itt nem említett szervek ezért a contrario nem vehetnek részt a kampányban, akkor azt is el kellene fogadnunk, hogy az említett törvényhely alatt nem említett szervek kizárása okán a Ve. hatálya mégis kiterjed a Kormányra és a közigazgatás szerveire, hiszen azok éppen a Ve. pozitív taxációjából való kimaradás miatt lennének kizárva a népszavazásban való aktivitás formájából. Ez a következtetés viszont ellentétes lenne a Legfelsőbb Bíróság jogértelmezésével, amely szerint a Kormány és a közigazgatási szervek választási eljárásban való tevékenységére nem terjednek ki a Ve. szabályai.
	Mindezek alapján azt kell megállapítani  ellentétben, a panaszban foglaltakkal  , hogy a Kormány, illetve a közigazgatási szervei nem vehetik és nem is veszik át a Ve. 149.§ g/ pontjában meghatározott politikai pártok, illetve a társadalmi szervezetek (jelölő szervezetek) szerepét, mert az Alkotmányban előírt és szabályozott csatlakozási népszavazással kapcsolatban, a kezdeményezésben, illetve az eldöntendő kérdés meghatározásában sem pártnak, sem társadalmi szervezetnek nincs szerepe. Abból a tényből, hogy a Ve. hatálya a Kormányra, illetve a közigazgatásra nem terjed ki, nem következik, hogy a csatlakozási népszavazási eljárásban ezek a szervek kampánytevékenységet sem folytathatnának. Sőt, abban a mértékben és körben, amely az Alkotmány Európai Unióval kapcsolatos szabályainak érvényesüléséhez szükséges, a Kormánynak és a közigazgatásnak feladata a csatlakozás feltételeinek megteremtése. Ebbe az is beletartozik, hogy a csatlakozáshoz szükséges népszavazás érvényes és eredményes legyen, méghozzá az Alkotmányban meghatározott külpolitikai államcéllal megegyezően. Minderre tekintettel nem állapítható meg, hogy a kampánycéllal sugárzott műsorszám az Alkotmány 2.§ (3) bekezdésével kapcsolatban az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozott volna.
	Álláspontom szerint a "Nyomás az Unióba" szlogennel közzétett és a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium emblémáját viselő kampány műsorszám nem minősül politikai hirdetésnek. A politikai hirdetés jogi meghatározásában az Rtv.tv.  2.§ 39. pontja szolgál eligazítással. Eszerint "Politikai hirdetés: olyan műsorszám, amely párt, politikai mozgalom a/ választásokon való részvételének, sikeres szereplésének, jelöltjének, népszavazási kezdeményezésének támogatására szólít fel, befolyásol; b/ nevét, tevékenységét, céljait, jelszavát, emblémáját, a róla alkotott képet népszerűsíti." A kifogásolt esetben a műsorszám nem párt, politikai mozgalom törvényben meghatározott választási céljait szolgálta, hanem alkotmányos államcél megvalósulása érdekében mozgósított. Erre a figyelemmel a panasz tárgyává tett műsorral kapcsolatban nem látom alkalmazhatónak a Ve. 44.§-ában a rádió- és televízió-közvetítésre meghatározott választási eljárási szabályokat.
	Ha az is a véleményem, hogy a "Nyomás az Unióba" szlogennel végződő műsorszám elkészítése és közvetítése a panaszban foglaltakkal ellentétben nem sértette a Ve. és az Rtv.tv. szabályait, szükségesnek tartom a hasonló műsorokkal kapcsolatos jogi feltételek és keretek néhány elemének megemlítését. Az olyan különös kampányok esetében is, mint a csatlakozási népszavazással összefüggő kampány, érvényesülnie kell az Alkotmány 61.§ (1) bekezdése szerinti szabad véleménynyilvánítás jogának. Miközben az Alkotmány 6.§ (4) bekezdésében megfogalmazott külpolitikai államcél köti a Kormány és más állami szervek véleménynyilvánítását és az államcél elérésére, aktív tevékenységre kötelezi azokat, az államcél elfogadása, képviselete és a megvalósítására törekvés értelemszerűen nem kötelező az állampolgárokra, pártokra, politikai mozgalmakra és társadalmi szervezetekre. A nem állami szervek, intézmények a népszavazási eljárás során, szabadon alakíthatják és  fejezhetik ki véleményüket, és feltétlen alkotmányossági követelmény, hogy a véleménynyilvánítás e szabadságát az állami szervek semmiképpen sem akadályozhatják vagy korlátozhatják. Ebbe az is beletartozik, hogy a Ve. 43.§ (2) bekezdésének megfelelően a népszavazási kampányban résztvevő nem állami szervezetek számára  függetlenül kampánycéljaik tartalmától  az állami és önkormányzati szerveknek azonos feltételekkel bocsáthatják rendelkezésre a kampányhoz szükséges helyiségeket, illetve egyéb berendezéseket. Az uniós csatlakozással kapcsolatos kampányról biztonsággal állítható, hogy közérdeklődésre számot tartó esemény, ezért vele kapcsolatban alkalmazni kell a rádiós és televíziós műsorszolgáltatás alapelveit meghatározó Rtv.tv. 4.§ (1) bekezdését, amely szerint a közérdeklődésre számot tartó eseményekről, vitatott kérdésekről a tájékoztatásnak sokoldalúnak, tényszerűnek, időszerűnek, tárgyilagosnak és kiegyensúlyozottnak kell lennie. Megfelelően alkalmazni kell a Ve. 44.§ (1) bekezdésének előírását is, amely szerint a műsorszolgáltatóknak a politikai hirdetések, és azok közzétevői számára azonos feltételeket kell biztosítani. Végül szeretnék arra is utalni, hogy a közpénzek felhasználásának szigorú szabályait akkor is meg kell tartani, ha a Kormány vagy a közigazgatás szervei alkotmányosan meghatározott államcélok megvalósítása érdekében fejtenek ki tevékenységet.
Összegezés:
	Az előzőekben részletesen kifejtettek alapján az az álláspontom, hogy a panaszban kifogásolt műsorszám az alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásságot nem idézett elő, ezért a vizsgálatot lezárom.
Budapest, 2003. április 9.
Takács Albert