OBH 1793/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Juhász Orsolya
Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában Makó Város Önkormányzatának (a továbbiakban: önkormányzat) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásról szóló rendeletét és a közszolgáltatás díjával kapcsolatos szabályozását sérelmezte. 
	Eljárásom során megkerestem az önkormányzat jegyzőjét, akitől a települési szilárd hulladék közszolgáltatás ellátására vonatkozóan kértem tájékoztatást.
	A fentieken túl szükségessé vált Makó Város Önkormányzata Képviselőtestülete - többször módosított - 28/1999. (VII. 1.) sz. rendeletének vizsgálata is.
A megállapított tényállás:
	A panaszos azt sérelmezte, hogy Makón mindenkinek egyformán kell fizetnie a hulladékszállításért, és amennyiben nem fizetik meg ennek díját „odateszik az adóhoz vagy ráterhelik a házra”. Sérelmes a panaszosnak az is, hogy a közszolgáltatási díjat annak ellenére meg kell fizetnie, hogy hulladékot tőle nem szállítottak el, nincsen szerződése a hulladékszállításra, illetve hulladéktároló edény sincs a tulajdonában. Sérelmei miatt levelet írt a jegyzőnek, aki arra sem méltatta, hogy válaszoljon.
	A jegyző 2003. április 24-én kelt levele szerint a panaszos a tárgyi ügyben írásos panasszal az önkormányzatnál nem élt.
A jegyző az önkormányzati rendelet megküldésén túl levelében kifejtette, hogy a hulladékszállításra vonatkozó helyi rendelet értelmében a panaszos lakóhelye a közszolgáltatás körébe bevonásra került. A rendelet értelmében az edényzet biztosítása a szolgáltatás során kétféleképpen oldható meg: vagy a szolgáltató biztosítja, vagy a fogyasztó saját tulajdonú edényét veszi igénybe.
	A jegyző kifejtette, hogy a helyi rendelet értelmében, amennyiben a fogyasztó megtagadja az edényzet szolgáltatótól történő átvételét, illetve más, megfelelő szabványos hulladékgyűjtő edényt sem biztosít, a szolgáltató és a fogyasztó között jogviszony nem jön létre, ekkor a szolgáltató díjazásra nem tarthat igényt. Az ilyen magatartás azonban a rendelet értelmében szabálysértésnek minősül. 
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (a továbbiakban: Ptk.)
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.
226. § (1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit, és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.)
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: … a köztisztaság és településtisztaság biztosítása.
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
95. § A Kormány:
a) a belügyminiszter közreműködésével, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása, 
b) döntései (rendelete, határozata),
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.
•	2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról (továbbiakban: Hgt.)
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed
a) minden hulladékra;
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladék-begyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
13. § (1) A hulladék termelője, birtokosa a tevékenysége gyakorlása során keletkező, illetőleg más módon a birtokába kerülő hulladékot köteles gyűjteni, továbbá hasznosításáról vagy ártalmatlanításáról gondoskodni.
(2) A hasznosításra vagy ártalmatlanításra vonatkozó kötelezettségét a kötelezett
a) jogszabályokban meghatározott feltételekkel, megfelelő hasznosító vagy ártalmatlanító eljárás, berendezés, létesítmény alkalmazásával saját maga teljesíti, vagy
b) az erre feljogosított és engedéllyel rendelkező kezelőnek történő átadással, a kezelés költségeinek megfizetésével teljesíti.
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
(2) Gazdálkodó szervezet akkor köteles a közszolgáltatás igénybevételére, ha a gazdasági tevékenységével összefüggésben keletkezett települési hulladékának kezeléséről
a) a 13. §-ban foglaltaknak megfelelően nem gondoskodik, vagy
b) azon a településen, ahol a gazdálkodó szervezet települési hulladéka keletkezik, a közszolgáltatás keretében nyújtott települési hulladékkezelés - a környezetvédelmi felügyelőség által igazoltan - környezeti szempontból a 13. §-ban meghatározottaknál lényegesen kedvezőbb megoldással történik.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás.
(2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére.
(3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
(4) A szabályosan benyújtott igénylés alapján a települési önkormányzat jegyzője a külön jogszabályban meghatározottak szerint haladéktalanul intézkedik a díjhátralék és a felmerült költségek behajtása érdekében. A behajtott díjhátralékot a települési önkormányzat nyolc napon belül átutalja a közszolgáltatónak. Ha a köztartozás behajthatatlan, a települési önkormányzat - a feladathoz kötött állami támogatás terhére - a behajthatatlanság tényének megállapítását követő nyolc napon belül megtéríti a díjhátralékot a közszolgáltató részére.
•	242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól (a továbbiakban: Kormányrendelet)
2.§ (3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
4. § (1) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja.
8. § (1) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egységnyi díjtétel megállapításakor figyelemmel kell lenni arra, hogy a gyűjtőedényzet az ingatlantulajdonos vagy a közszolgáltató tulajdona-e. Ha a gyűjtőedényt külön bérlettel a közszolgáltató biztosítja, annak költsége a díjtétel megállapításánál nem vehető figyelembe.
(4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője - a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében - meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni.
(5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.
•	213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet a települési hulladékokkal kapcsolatos tevékenységek végzésnek feltételeiről
3.§ a) Települési szilárd hulladék:
aa) háztartási hulladék: az emberek mindennapi élete során a lakásokban valamint a pihenés, üdülés céljára használt helyiségekben és a lakóházak közös használatú helyiségeiben és területein, valamint az intézményekben keletkező,
ab) közterületi hulladék: közforgalmú és zöldterületen keletkező,
ac) háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű hulladék: gazdasági vállalkozásoknál keletkező – külön jogszabályban meghatározott – veszélyesnek nem minősülő hulladék.
•	Makó Város Képviselőtestületének - többször módosított - 28/1999. (VII.1.) sz. rendelete a települési szilárd hulladékkal összefüggő tevékenységről, mint kötelező közszolgáltatásról (a továbbiakban: Ör.) 
1. § (4) A rendelet tárgyi hatálya kiterjed: a települési szilárdhulladék alábbi fajtáira
- háztartási hulladék,
- egyéb szilárd hulladék.
4. § (1) A közszolgáltatás eszközeit kizárólag az engedélyezett telephelyen szabad tárolni.
(2) Az eszközök rendszeres tisztítást és fertőtlenítését olyan térburkolattal ellátott, mosótérrel rendelkező területen szabad végezni, ahonnan az elhasznált víz a külön jogszabály szerint végzett előkezelést, előtisztítást követően közműpótló berendezésbe vagy csatornába kerül.
6. § (1) A hulladékártalmatlanító hely tulajdonosa (üzemeltetője) nyilvántartást köteles vezetni a beszállított hulladék adatairól.
9. § (1) Az e §-ban meghatározott szilárd hulladék összegyűjtését, elszállítását és ártalommentes elhelyezését (…) ingatlanok tulajdonosai, használói kötelesek igénybe venni…
(3) A szolgáltató és az igénybevevő közötti jogviszony a szolgáltatás igénybevételével jön létre.
(5)  (…) A tárolóedények beszerzése és az ingatlan tulajdonosa, illetve használó részére – a mellékletben szereplő bérleti díj ellenében – történő átadása a szolgáltató feladata, azonban a közszolgáltatás során a szolgáltatást igénybe vevő birtokában lévő szabványos edényzet is felhasználható a szolgáltatást igénybe vevő választása szerint. 
10. § (2) (…) Késedelmes kiegyenlítés esetén a megfizetni elmulasztott összeg után a számla benyújtója a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény által meghatározott mértékű késedelmi kamatot számít fel.
11. § (1) (…) szabálysértést követ el, aki … a 9. § (1) … bekezdésében foglaltakat megsérti.
14. § g) egyéb szilárd hulladék: a lakásban és az emberi tartózkodásra szolgáló más helyiségekben felhalmozódott szilárd hulladék (…), valamint az azokhoz tartozó területen, illetőleg a közterületeken keletkezett szilárd hulladék (szemét). 
 
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény (a továbbiakban: Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
20. § (1) Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének. A felügyeleti szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül értesíti az országgyűlési biztost.

Az érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
•	2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	44/A § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
A vizsgálat megállapításai
1. 	A panaszos előadta, hogy sérelmei miatt korábban már fordult az önkormányzat jegyzőjéhez, aki azonban – állítása szerint – válaszra sem méltatta.
Ugyanakkor a jegyző arról tájékoztatott, hogy Makó Város Polgármesteri Hivatalának iktatási rendszere szerint a tárgyi ügyben írásos panasszal a beadványt tevő nem élt.
A panaszos és az önkormányzat álláspontja közti ellentmondás feloldására nem rendelkezem hatáskörrel. A kifejtettek miatt a panasz e részében alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmet nem állapíthattam meg.
2.	 A panaszos sérelmezte, hogy Makón mindenkinek egyformán kell fizetnie a hulladékszállításért. 
Az Ör. melléklete szerint a lakosság számára a településen négy különböző nagyságú edény vehető igénybe a háztartási hulladék gyűjtésére, amelyekre eltérő összegű díjak vonatkoznak.
	Ez a rendelkezés megfelel egyrészt a Hgt. azon rendelkezésének, amely kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a kezelt hulladék mennyisége és minősége figyelembevételével kell megállapítani (25. § (1) b)), másrészt a Kormányrendeletnek, amely szerint a települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg. (4. § (1)).
Ez utóbbi két jogszabály szerint követelmény, hogy az önkormányzatok ilyen tárgyú rendeleteikben megállapított hulladékszállítási díj, a Ptk-ban kimondott szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága elvének megfeleljen.
	Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette azon álláspontját, hogy a szolgáltatás és ellenszolgáltatás arányosságát az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjat az elszállított szemét mennyisége alapján állapítja meg. Az 53/1998. (XI. 27.) AB határozat kimondja, hogy amikor „meghatározott számú és ugyanolyan űrtartalmú szeméttároló edény kerül ürítésre, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének elve nagy valószínűséggel vélelmezhető”. 
	Megállapítottam, hogy a rendelet szabályozása azáltal, hogy a lakosság számára négy különböző típusú gyűjtőedény igénybevételét teszi lehetővé, és ennek alapján kellőképp differenciál a közszolgáltatási díj mértékében, megfelel a Ptk-ban rendezett szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága elve követelményének, ezért alkotmányos joggal összefüggő visszásságot a szabályozás e tekintetben nem okoz.
3. 	A panaszos sérelmezte a hulladékszállítási díj megfizetésének elmulasztása következtében követett helyi gyakorlatot, amely szerint a hulladékszállítási díjtartozást „oda teszik az adóhoz, vagy ráterhelik a házra”. 
Megállapítottam, hogy mivel a hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás - melynek behajtására az önkormányzatok jogosultak az adózás rendjéről szóló 1990. évi XIC. törvény szerint -, a gyakorlat a magasabb szintű jogszabályokkal nem ellentétes. 
	Ugyanakkor az Ör. 10. § (2) bekezdésében meghatározott rendelkezés - amely a díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményeit szabályozza -, nem felel meg a magasabb szintű jogszabályoknak. Eszerint „(…) késedelmes kiegyenlítés esetén a megfizetni elmulasztott összeg után a számla benyújtója a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény által meghatározott mértékű késedelmi kamatot számít fel.” 
Ez a szabályozás ellentétes a Hgt. 26. §-ában foglaltakkal, amely szerint „a hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás. A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.”
	Megállapítottam, hogy a szóban forgó önkormányzati rendelet szabályozása a hulladékszállítási díj késedelmes fizetésének szabályozása körében ellentétben áll a Hgt. vonatkozó szabályaival. Az önkormányzat a jogállamiság és az abból következő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében – ez utóbbi jogszabályhely szerint a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal - deklaráltakkal összefüggésben visszásságot okozott.
4. 	A panaszos sérelmesnek tartja, hogy a közszolgáltatási díjat annak ellenére meg kell fizetnie, hogy hulladékot tőle nem szállítanak, nincs szerződése a hulladékszállításra, illetve hulladéktároló edény sincs a tulajdonában.
4.1.	A Hgt. 20. § (1) bekezdése szerint „az ingatlantulajdonos köteles az ingatlanán keletkező települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályok szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni”. A Kormányrendelet 5.§-a szerint a települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett. A rendelet 8. § (5) bekezdése szerint nem tagadhatja meg a közszolgáltatatás megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos feltételeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állást igazolja.
	A Hgt. szerint a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének – jogszabályban nem rendezett – feltételeit a helyi rendeletek rendezik [23. § (d)].
	Általában elmondható, hogy a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi rendeletek a közszolgáltatás kötelező igénybevétele estén klasszikus, mindkét fél által egyidejűleg aláírt szerződés megkötését nem írják elő. 
A felek közötti jogviszony jogszabályok által meghatározottak szerint akként jön létre, hogy a Közszolgáltató a teljesítést felajánlja – értesít a lényeges feltételekről –  a tulajdonos, pedig a szolgáltatást igénybe veszi. A formális szerződéskötés a közszolgáltatás kötelező jellege miatt felesleges és költséges eljárás lenne. 

	A panaszos által előadott kifogásokkal összefüggésben - a kifejtettek miatt - alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem merült fel, mivel az említett kifogások egyike sem feltétele a kötelező közszolgáltatás igénybevételének, és az érte járó díj megfizetésének.

4.2.	A Kormányrendelet 8. § (1) bekezdése értelmében (…) az „egységnyi díjtétel megállapításakor figyelemmel kell lenni arra, hogy a gyűjtőedényzet az ingatlantulajdonos vagy a közszolgáltató tulajdona-e. Ha a gyűjtőedényt külön bérlettel a közszolgáltató biztosítja, annak költsége a díjtétel megállapításánál nem vehető figyelembe.”
	Az Ör. a Kormányrendelet előírásainak megfelelő rendelkezést tartalmaz. Az Ör. 9. § (5) bekezdése szerint ugyanis (…) A tárolóedények beszerzése és az ingatlan tulajdonosa, illetve használó részére – a mellékletben szereplő bérleti díj ellenében – történő átadása a szolgáltató feladata, azonban a közszolgáltatás során a szolgáltatást igénybe vevő birtokában lévő szabványos edényzet is felhasználható a szolgáltatást igénybe vevő választása szerint. 
	Megállapítottam, hogy a szóban forgó kérdések szabályozása nem mindenben felel meg a magasabb szintű jogszabályoknak, ezért a gyakorlatban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok közvetlen veszélyét rejti magában. 
4.3. 	Az Ör. szerint - és a jegyző által adott tájékoztatás alapján - amennyiben az ingatlantulajdonos nem biztosít megfelelő edényzetet, a közszolgáltató és a fogyasztó között jogviszony nem jön létre, így a közszolgáltató díjazásra sem tarthat igényt, de az ilyen magatartás szabálysértésnek minősül. Az Ör. 9.§ (3) bekezdése szerint a szolgáltató és az igénybevevő közötti jogviszony a szolgáltatás igénybevételével jön létre.
	A jelentésem 4.1. pontjában részletezett jogszabályi rendelkezések szerint a jogviszony a rendelkezésre állással létrejön, a tulajdonosok ekkor kötelesek a szemétszállítási közszolgáltatást igénybe venni és ezért a díjat megfizetni. A díjfizetési kötelezettség alól nem mentesülhet az, aki a kötelező közszolgáltatást nem veszi igénybe. A jogalkotónak ugyanis egyértelműen az volt a célja, hogy azokon a településeken, ahol biztosított a hulladék elszállítása, a tulajdonosok kötelezően igénybe vegyék a közszolgáltatást, és díját megfizessék.
A díjfizetés elmulasztása, pedig az ingatlantulajdonost terhelő adók módjára behajtható köztartozásként jelentkezik, míg az Ör. – a Hgt. szabályozásával ellentétes módon – szabálysértési tényállásként határozza meg azt. 
	Összességében megállapítottam, hogy a szóban forgó önkormányzati rendelet szabályozása a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos közötti jogviszony szabályozása körében a magasabb szintű jogszabályoknak nem felel meg. Az önkormányzat a jogállamiság és az abból következő jogbiztonság követelményével, valamint a már hivatkozott Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében deklaráltakkal összefüggésben visszásságot okozott.

5.	 Előzőkre figyelemmel a vizsgált rendelettel kapcsolatban felmerült problémák különösen a következők: 
5.1. 	A fogalmi meghatározások nem pontosak, nincsenek összhangban teljes egészében a magasabb szintű jogszabályokkal. 
5.2.  	Az Ör. 9. § (1) bekezdése szerint „az e §-ban meghatározott szilárd hulladék összegyűjtését, elszállítását és ártalommentes elhelyezését (…) ingatlanok tulajdonosai, használói kötelesek igénybe venni…” Ez a rendelkezés ellentétben áll a Hgt. 21. § (2) bekezdésével.
5.3. 	A díjhátralék megfizetését nem adók módjára behajtható köztartozásként rendezi, hanem szabálysértési tényállásként határozza meg azt.
5.4. 	A hulladékszállításra vonatkozó jogviszony szabályozása nem felel meg a magasabb szintű jogszabályoknak.

Ajánlás, javaslat
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az Ötv. 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy Makó Város Képviselőtestületének - 28/1999. (VII.1.) sz. - rendelete teljes egészében megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott Kormányrendelet előírásainak. 
	Abban az esetben, ha az önkormányzati rendelet és a magasabb szintű jogszabályok közötti összhang hiányzik, úgy – az Obtv. 25. §-ra tekintettel – javaslom, hogy a közigazgatási hivatal vezetője az érintett önkormányzatnál kezdeményezze a rendelet módosítását.
	Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban, javaslatban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül tájékoztasson.
Budapest, 2003. szeptember 8.
Takács Albert