OBH 1630/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy joghallgató gyermeke ügyében az önkormányzat az ösztöndíj pályázatát elutasította.
	Az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz, a művelődéshez, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. 
A megállapított tényállás:
	A panaszos édesanya beadványában előadta, hogy joghallgató gyermeke kérelmet nyújtott be az önkormányzathoz és a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjrendszerről szóló rendelet alapján kérte a szociális ösztöndíj megállapítását. A kérelmező család kisebbik gyermeke súlyosan fogyatékos, Down-syndrómás, halmozottan sérült gyermek (kérelmező öccse), aki egyben súlyos mozgássérült, eddig 13-szor volt műtve, nem hall és nem tud beszélni. Etetése és ápolása egy csecsemőkorú gyermek ellátását igényli. A kérelem benyújtásakor a panaszost úgy tájékoztatta az önkormányzat munkatársa, hogy a saját tulajdonú ingatlanukat nem számítják olyan vagyontárgynak, amely a támogatást kizárná, illetve nem kerül figyelembevételre a gépkocsi sem, mivel az a beteg gyermek szállítását szolgálja. A gépkocsit 2001. augusztusában 5 éves részletre vásárolta a család. 
Az ösztöndíj-pályázati iránti kérelmet az önkormányzat elutasította. Az indoklás szerint a mindenkori öregségi nyugdíjminimum 120%-át a családban az egy főre eső jövedelem meghaladja (893 Ft-tal). További indok az volt, hogy a család esetében az ingó és ingatlan vagyoni értékhatár – a rendelet szerint – az öregségi nyugdíjminimum 50-szeresét meghaladja (1.005.000 Ft ). 
	Az eljárás során megkeresett jegyzőtől az üggyel kapcsolatos helyi rendelet megküldésével arról kértem tájékoztatást, hogy a mindenkori öregségi nyugdíjminimum vonatkozásában tervezi-e a módosítást az önkormányzat a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjrendszerrel kapcsolatban. A határozatban jelzett ingó vagyontárgyak vonatkozásában a család mozgáskorlátozott gyermeke érdekében fenntartott gépjármű vagyontárgy figyelembevételéről is tájékoztatást kértem.
	A jegyző válaszában közölte, hogy az elutasítás oka egyrészt a jövedelemhatár meghaladása volt, másrészt az, hogy a család tulajdonában van egy 2001-ben vásárolt SUZUKI gépkocsi. A helyi rendelet, valamint a szociális törvény korábbi rendelkezése szerint a gépjárművet vagyontárgyként figyelembe kellett venni. Az önkormányzat már régóta ismeri a család helyzetét. Átérzik a család tragédiáját, és sajnálják, hogy az ösztöndíj nem kerülhetett megállapításra. Az önkormányzat nehéz gazdálkodási helyzete ellenére megalkotta a felsőoktatási intézményekben nappali tagozaton tanuló beleznai fiataloknak adható ösztöndíjról szóló rendeletét.
	A rendeletet már 2002. december 12-én módosították, az egy főre eső jövedelemhatár a minimál nyugdíj 120 %-ról - 160 %-ra változott. Mindez azonban nem biztosíték arra, hogy nevezett az ez évben kiírásra kerülő Bursa Hungarica ösztöndíj pályázat jövedelmi feltételeibe belefér. A szociális törvény változásával a vagyoni helyzet vizsgálata során a vagyonként figyelembe vett mozgáskorlátozottságra tekintettel fenntartott gépjármű már nem minősül vagyonnak, azt figyelmen kívül kell hagyni. Az üggyel közvetve kapcsolódva a jegyző válaszában arról is értesített, hogy a család 1998-tól folyamatosan rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesül. Kezdetben a jövedelmi viszonyok megfeleltek a feltételeknek, azonban a későbbiekben a meghatározott mértéket a család jövedelme meghaladta. A családdal való együttérzés és segíteni akarás késztette a képviselő-testületet arra, hogy megkeresse a megoldást a gyermekvédelmi támogatás továbbfolyósítására.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
4. § (1) E törvény alkalmazásában
a) jövedelem: a személyi jövedelemadóról szóló törvényben jövedelemként meghatározott vagyoni érték (bevétel) munkavállalói járulékkal, személyi jövedelemadóval, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékkal, magán-nyugdíjpénztári tagdíjjal, valamint a jövedelemadóról szóló törvényben elismert költségekkel csökkentett része, függetlenül attól, hogy adómentesnek vagy adókötelesnek minősül.
Nem minősül jövedelemnek a temetési segély, az alkalmanként adott átmeneti segély, a lakásfenntartási támogatás, a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás, a nevelőszülők számára fizetett nevelési díj és külön ellátmány, az anyasági támogatás, valamint - a személyes gondoskodásért fizetendő személyi térítési díj megállapítása kivételével - a súlyos mozgáskorlátozott személyek pénzbeli közlekedési kedvezményei, a rokkantsági járadék, a vakok személyi járadéka és a fogyatékossági támogatás, továbbá a tizenharmadik havi nyugdíj;
b) vagyon: ha e törvény másként nem rendelkezik az az ingatlan, jármű, gépi meghajtású termelő- és munkaeszköz, továbbá vagyoni értékű jog, amelynek
ba) külön-külön számított forgalmi értéke, illetőleg összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a húszszorosát, vagy
bb) együttes forgalmi értéke az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének az ötvenszeresét
meghaladja. A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások jogosultsági feltételeinek vizsgálatánál nem minősül vagyonnak az az ingatlan, amelyben az érintett személy lakik, továbbá a mozgáskorlátozottságra tekintettel fenntartott gépjármű;
Korábbi szabályozásban a bb) pontban nem szerepelt a mozgáskorlátozottságra tekintettel fenntartott gépjármű.
•	1997. évi XXXI. Törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
Kiegészítő családi pótlék
19. § (1) A kiegészítő családi pótlék célja a szociálisan hátrányos helyzetben lévő családok anyagi támogatása, ennek révén a gyermek családi környezetben történő ellátásának elősegítése, a gyermek családból történő kiemelésének megelőzése.
(7) Az (5)-(6) bekezdés alkalmazása során vagyon alatt azt a hasznosítható ingatlant, járművet, gépi meghajtású termelő- és munkaeszközt, vagyoni értékű jogot kell érteni, amelynek egy főre jutó értéke a gyermeket gondozó családban
a) külön-külön számítva az öregségi nyugdíj legkisebb összegének huszonötszörösét, vagy
b) együtt számítva az öregségi nyugdíj legkisebb összegének hetvenötszörösét
meghaladja, és amelynek hasznosítása nem veszélyezteti a vagyonnal rendelkező megélhetésének feltételeit. Nem tekinthető vagyonnak az az ingatlan, amelyben a szülő vagy a tartásra köteles más törvényes képviselő életvitelszerűen lakik, továbbá a mozgáskorlátozottságra tekintettel fenntartott gépjármű.
•	Belezna Község Önkormányzati  Képviselő-testületének 13/2001. (IX.6) sz. rendelete a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjpályázatról
Hatásköri szabályok
4. § (1) Az e rendeletben szabályozott szociális ösztöndíjjal kapcsolatos feladat-és hatáskört a Pénzügyi Bizottság gyakorolja.
5. § (10) A pályázatok elbírálása során előnyt élvez az a pályázó aki:
- valamely betegségben szenved, rokkant vagy a családjában folyamatos ellátást igénylő beteg vagy rokkant van.
•	Belezna Község Önkormányzati Képviselő-testületének 23/2002. (XII.12.) sz. rendelete a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjpályázatról szóló 13/2001. (IX.6.) sz. rendelet módosításáról
1. § (1) Szociális rászorultság: az a szociális és egészségügyi körülmény, melyben a pályázó és a vele együtt lakó családtagjainak az egy főre jutó nettó átlagjövedelme nem haladja meg a mindenkori öregségi nyugdíjminimum 160 %-át, valamint az ingó és ingatlan vagyoni értékük nem haladja meg a többszörösen módosított 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott értékhatárt.
•	Belezna Község Önkormányzati Képviselő-testületének a felsőoktatási intézményekben nappali tagozaton tanuló beleznai fiataloknak adható ösztöndíjról szóló 24/2002. (XI.12.) sz. helyi rendelete
Hatásköri szabályok:
3. § (1) Az e rendeletben szabályozott ösztöndíjjal kapcsolatos feladat- és hatáskört a képviselő testület gyakorolja.
[Jelenleg hatályos szabályozás a lakásfenntartási támogatásra vonatkozóan:
…Az önkormányzat rendeletében úgy kell szabályozni … a  jövedelemhatárt, hogy az az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-ánál, egyedül élő esetén annak 200%-ánál alacsonyabb nem lehet. …
2001-ben hatályos szabályozás a lakásfenntartási támogatásra vonatkozóan:
… és a háztartásban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét.]
•	51/2002. (III. 26.) Korm. rendelet az egyetemi és főiskolai hallgatók által fizetendő díjakról és térítésekről, valamint a részükre nyújtható egyes támogatásokról
Pénzbeli szociális támogatás
8. § (1) Pénzbeli szociális támogatás a hallgató szociális helyzete alapján, a hallgató által beadott pályázat útján igényelhető. A pénzbeli szociális támogatás formái a következők:
a) rendszeres szociális támogatás,
b) rendkívüli szociális támogatás,
c) lakhatási támogatás,
d) Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj.
(2) A Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj elnyerésére kiírt pályázat beadásának feltételeit, az Ösztöndíj odaítélésének részletes szabályait az oktatási miniszter rendeletben állapítja meg.
IV. A hallgatói juttatási rendszer további elemei
25. § A Kormány a felsőoktatásban való részvétel, valamint a képzéshez történő hozzáférés elősegítése, a szociális különbségek mérséklése érdekében különösen
a) a hallgatói hitel folyósításával,
b) a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj rendszerének megteremtésével,
c) a diákigazolvány által igénybe vehető kedvezmények biztosításával,
d) természetbeni juttatásokkal,
e) a programtámogatások keretében központi pályaorientációs, mentálhigiénés, nemzetközi ösztöndíj-tanácsadási és informatikai programok kezelésével,
f) az Esélyt a tanulásra és egyéb közalapítványok működtetésével
biztosítja az értelmiségi létre való felkészülés feltételeit.
•	12/2001. (IV. 28.) OM rendelet a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjrendszerről
1. § (1) A Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj (a továbbiakban: ösztöndíj) olyan pénzbeli szociális támogatás, mely a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjrendszer (a továbbiakban: Ösztöndíjrendszer) adott évi fordulójához csatlakozott települési és megyei önkormányzatok (a továbbiakban: helyi önkormányzat) által a hallgatónak adományozott szociális ösztöndíjból (a továbbiakban: önkormányzati ösztöndíjrész) és az önkormányzati ösztöndíj alapján a hallgató felsőoktatási intézményében e rendelet alapján megállapított szociális ösztöndíjból (a továbbiakban: intézményi ösztöndíjrész) áll.
(2) Intézményi ösztöndíjrészben részesülhetnek azok a szociálisan hátrányos helyzetű hallgatók, akiket az állandó lakóhelyük szerinti települési önkormányzat az Ösztöndíjrendszer keretében támogatott és állami felsőoktatási intézményekben, továbbá nem állami felsőoktatási intézményekben az Oktatási Minisztérium és az intézmények közötti megállapodás alapján az államilag finanszírozott első alapképzésben, első kiegészítő alapképzésben, első szakirányú továbbképzésben, valamint első akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzésben nappali tagozaton folytatják tanulmányaikat.
8. § (1) E rendelet hatálya nem terjed ki a katonai és a rendvédelmi felsőoktatási intézményekre és azok hallgatóira.
(2) E rendelet alkalmazásában szociálisan hátrányos helyzetűnek tekinthető különösen az a hallgató, aki(nek)
a) árva vagy félárva,
b) valamilyen krónikus betegségben szenved, vagy családban folyamatos ellátást igénylő beteg van,
c) szülője/gondviselője munkanélküli vagy nyugdíjas,
d) gyermeke van,
e) családjában lévő eltartottak száma három vagy annál több,
f)
g) családjában az egy főre jutó nettó átlagjövedelem a mindenkori öregségi nyugdíj legkisebb összegének 80%-át nem haladja meg,
h) kollégiumi ellátásra jogosult, de helyhiány miatt abban nem részesült.
(3) E rendelet alkalmazásában a fővárosi önkormányzatot megyei önkormányzatként, a főváros kerületi önkormányzatait települési önkormányzatként kell tekinteni.
Az érintett alkotmányos jog:
•	1949. évi XX. Törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai:
	Az egyetemi és főiskolai hallgatók részére nyújtható egyes támogatásokról a Kormány a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj rendszerének megteremtésével gondoskodott. A Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj olyan pénzbeli szociális támogatás, mely – az intézményi ösztöndíjon túlmenően – a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjrendszer adott évi fordulójához csatlakozott települési és megyei önkormányzatok által a hallgatónak adományozott szociális ösztöndíjból áll.
A rendelet alkalmazásában szociálisan hátrányos helyzetűnek tekinthető különösen az a hallgató, aki(nek) … családban folyamatos ellátást igénylő beteg van, ... családjában az egy főre jutó nettó átlagjövedelem a mindenkori öregségi nyugdíj legkisebb összegének 80%-át nem haladja meg.
	Az önkormányzat által rendelkezésemre átadott rendelet alapján megállapítottam, hogy szociális ösztöndíjjal kapcsolatos feladat- és hatáskört a Pénzügyi Bizottság gyakorolja. Ennek ellenére a panaszos kérelmét 2002. november 19-én a képviselő-testület bírálta el, és a jogorvoslati út igénybevételéről való kioktatása helyett kizárta a pályázó fellebbezési lehetőségét.
	Az eljárás során semmilyen utalás nem történt arra, hogy a panaszos esetében a pályázatot miért nem a Bizottság bírálta el, és az erről szóló határozatot miért nem a Bizottság hozta meg, tájékoztatva a panaszost arról, hogy jogorvoslattal a képviselő-testülethez fordulhat. 
	A Pénzügyi Bizottságnak a panaszos esetében nem volt módja arra, hogy megvizsgálja a SUZUKI gépkocsi tulajdonjogának helyzetét, de legfőképpen annak vagyoni értékét, hiszen a panaszos családja 5 éves részletre vásárolta a gépkocsit, mely a kérelem benyújtásakor kb. 1 éve volt a család birtokában. A kérelem benyújtásának időpontjában a család 893 Ft-tal a meghatározott jövedelemhatárt túllépte (az egy főre eső jövedelem a minimál nyugdíj 120 %-át meghaladta). A panaszos fellebbezésének elbírálásakor a helyi rendeletet az önkormányzat már módosította és kimondta, hogy az egy főre eső nettó átlagjövedelem a mindenkori minimál nyugdíj 160%-nem haladhatja meg. A képviselő-testület másodszor, 2002. december 23-án tárgyalta a panaszos kérelmét – amikor a megemelt jövedelemhatár már érvényben volt –, de e határozatban már nem szerepel a jövedelmi vagyoni viszonyok értékelése, csupán az, hogy már az előző esetben sem volt lehetőség fellebbezésre (az önkormányzat döntése szerint a panaszos fellebbezéssel nem élhet!). A decemberi határozat szerint az alaphatározatban az „elutasítás indoka valamint a fellebbezéssel nem élhet ténye szerepel, így a döntés a jogszabályi előírásoknak megfelelően történt.”
Az ismételt elutasítás oka feltehetően annak a gépkocsinak a figyelembevétele volt, amelyet a család részletre vásárolt a súlyos beteg gyermek szállítása érdekében. A gépkocsi értékének meghatározása egyik határozatban sincs levezetve, nincs kimondva, hogy az, 2 millió forint beszámításával történt vagy esetleg 600 ezer forint értékben, tekintve, hogy azt 2001-ben részletre vásárolta a család a K&H Pannonlízing Rt. útján. A gyermekvédelmi törvény rendelkezése szerint nem tekinthető vagyonnak a mozgáskorlátozottságra tekintettel fenntartott gépjármű. A szociális ellátásokról szóló törvény ez évben hasonlóan módosult. A módosítás 2003. február 15-től hatályos (két hónappal a fellebbezést követő elutasítás után) és úgy rendelkezik, hogy nem minősül vagyonnak a mozgáskorlátozottságra tekintettel fenntartott gépjármű.
	A vizsgálat megállapította, hogy az Önkormányzat a helyi rendeletben foglaltakat nem tartotta be, az ügyben első fokon nem a Pénzügyi Bizottság járt el, valamint a fellebbezést követően a képviselő-testület nem foglakozott azzal a kérdéssel, és nem tárta fel a tényállást arra vonatkozóan, hogy a család által részletre vásárolt gépkocsi pontosan milyen értéket képvisel, és azzal miként rendelkezik a lízingszerződés kötelezettje, ha ilyen rendelkezési lehetősége van. A fellebbezési eljárásban a testület nem értékelte a saját rendelet-módosítása alapján a minimál-nyugdíj 160 %-ának alapulvételével meghatározott jövedelmi viszonyok alakulását. A vizsgált ügyben az önkormányzat még formailag sem járt el szabályosan egyrészt, mert a bizottság helyett a testület járt el, másrészt amennyiben a képviselő-testület hatáskörét bizottságra vagy a polgármesterre nem ruházza át, akkor sem tehet a határozat rendelkező részben olyan kitételt, hogy a pályázó a döntés ellen fellebbezéssel nem élhet, mert ez az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz való joggal kapcsolatban visszásságot okoz.
A képviselő-testület határozata ellen ugyanis bírósági felülvizsgálattal lehet élni. A bizottsági (polgármesteri) hatáskörbe utalt (esetünkben) önkormányzati hatósági ügy ellen, pedig a képviselő-testülethez nyújtható be fellebbezés. Ez lett volna a megfelelő eljárás a panaszos ügyében is, mert így lett volna lehetőség a gépkocsi-vagyon pontos meghatározására, és így lett volna elkerülhető, hogy a „másodfokú” decemberi eljárásban nem az szerepel, hogy már az alaphatározatban sem volt fellebbezési lehetőség, hanem az, hogy az időközben a 160 %-ra változott értékhatár milyen változást eredményezett a vagyoni viszonyokban, és ez mit jelent a szociális ösztöndíj elbírálása szempontjából.
	Nagyra értékelem az önkormányzat gondoskodását a vonatkozásban, hogy a beteg gyermek (a család kisebbik gyermeke) megsegítése érdekében megtalálták az utat a folyamatos gyermekvédelmi támogatás biztosítására. Ez a gondoskodás és segítségnyújtás azonban akkor lett volna töretlen, ha az egyetemi hallgató kérelmező megsegítésére sietnek azzal, hogy a kritikus vagyontárgyat (ami a panaszos család esetében ma már nem számít vagyontárgynak) akár a Lízingbank nyilatkozatának beszerzésével értékelik, legfőképpen pedig akkor, ha a decemberi döntéskor már a megemelt értékhatárt is figyelemelve veszik.
	A Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjrendszerrel kapcsolatos vizsgálat során megállapítottam, hogy Belezne Község Önkormányzata – az eddigi példamutató segítségnyújtása ellenére – azzal, hogy a panaszos ügyében nem a feladat- és hatáskörrel rendelkező Pénzügyi Bizottság járt el, azzal, hogy az önkormányzat már az alaphatározatban minden fellebbezési, jogorvoslati út igénybevételét kizárta, valamint azzal, hogy az eljárás során a lényeges tényállási elemeket mellőzte, illetve a tényállást nem kellően tisztázta az alkotmányban deklarált jogorvoslathoz és szociális biztonsághoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A tanuló a felsőoktatási ösztöndíj-támogatást nem vehette igénybe, ezzel az amúgy is nehéz sorsú család helyzete tovább romlott, mely az egyetemi hallgató vonatkozásában felveti az Alkotmányban rögzített művelődéshez való jog érvényesülésének érintettségét.
Kezdeményezés:
	Az alkotmányos visszásság megállapításán túl felkérem Belezna Község Önkormányzatának Polgármesterét, hogy gondoskodjon a rendeletekben meghatározott feladat- és hatáskörök mindenkori betartásáról és arról, hogy a panaszos által esetlegesen ismételten benyújtott kérelem elbírálásáról – minden szempont figyelembevételével és értékelésével – a Pénzügyi Bizottság, illetve a fellebbezést követően a képviselő-testület döntsön. 
	A jelentést megküldöm a Zala Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjének is.
Budapest, 2003. október 16.
Lenkovics Barnabás