Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1035/2003. számú ügyben

Előadó: Tomolák Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszos 2002. december 30-án – a vonatkozó dokumentumokat ismertetve – személyesen terjesztette elő panaszát. Aszerint 1999-ben elvált feleségétől. Házasságukból két leány és egy fiúgyermek született, akik közül a fiúgyermeket – az anyával kötött közös megegyezés alapján – a bíróság az ő gondozásába helyezte. Az anya 2002. december 21-én – előzetes megállapodásuk szerint – a fiúgyermeket elvitte magával karácsonyi ünnepségre, de a kapcsolattartás befejeztével a gyermeket magánál tartotta. A panaszos az esetről azonnal feljelentést tett a lakóhelye szerinti Budapest IV. kerületi Rendőrkapitányságon, onnan azonban tovább irányították az eljárásra illetékes Dabasi Rendőrkapitányságra. Konkrét intézkedésre viszont nem került sor. A panaszos felkereste Dabas Város Gyámhivatalát is, ahol az ünnepekre tekintettel nem volt ügyfélfogadás. 
A panaszos sérelmezte, hogy a rendőrhatóságok nem közreműködtek a gyermek kiadásában. Kifogásolta továbbá Dabas Város Gyámhivatalának 2002 karácsony és újév közötti ügyfélfogadási rendjét.
A panaszos által előadottak alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmekre utaltak, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat lefolytatásához a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság és a Budapest IV. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjének, valamint Dabas Város Polgármesteri Hivatala jegyzőjének tájékoztatását, továbbá a Pest Megyei Rendőr-főkapitányságon rendelkezésre álló dokumentumok másolatának a megküldését kértem, azokat a panaszbeadványhoz csatolt iratokkal együtt áttanulmányoztam.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus állam. 
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges. 

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
27. § (2) A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
36. § (2) A jegyző vezeti a képviselő-testület hivatalát. A jegyző a) gondoskodik az önkormányzat működésével kapcsolatos feladatok ellátásáról;

1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról
174. § A bíróság végzéssel határoz a végrehajtás módjáról, így: d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt.
180. § (1) A gyermek átadására és elhelyezésére vonatkozó bírósági határozat (a bíróság által jóváhagyott egyezség) végrehajtása során a 172-177. §-ban foglalt rendelkezéseket e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A végrehajtható okiratot kézbesíteni kell a gyámhatóság részére is azzal a felhívással, hogy készítsen környezettanulmányt a gyermek elhelyezési körülményeiről, a kötelezett önkéntes teljesítését mozdítsa elő, és eljárásának eredményét a végrehajtható okirat kézbesítésétől számított 15 napon belül közölje a végrehajtóval. (3) Ha a teljesítés elmaradt, a végrehajtó az iratokat a 173. § (2) bekezdése szerint beterjeszti a végrehajtást foganatosító bírósághoz, és - indokolt esetben - indítványt tesz rendbírság kiszabására. A bíróság a végrehajtás módját meghatározó végzésében rendelkezik a rendbírság kiszabásáról. (4) Ha a bíróság a 174. § d) pontjának alkalmazását rendelte el, a végrehajtó a helyszíni eljárásra időpontot tűz, és erről értesíti a végrehajtást kérőt, a kötelezettet, a gyámhatóságot és a rendőrséget. A végrehajtó a kötelezett tartózkodási helyén - ha a gyermek nem tartózkodik ott, a gyermek tartózkodási helyén - a gyámhatóság és a rendőrség közreműködésével foganatosítja az átadást.

1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
24. § (1) A rendőr köteles a feladatkörébe tartozó segítséget, illetőleg a hozzáfordulónak a tőle elvárható felvilágosítást megadni.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panaszos és volt felesége 1999-ben, válásukkor a Budapesti IV. és XV. kerületi Bíróságon egyezséget kötöttek a házasságukból született három gyermekük elhelyezéséről. E szerint a fiúgyermek az apa, míg a két leánygyermek az anya gondozásába került. 
2001-ben a panaszos gyermekelhelyezés és kapcsolattartás megváltoztatása iránt keresetet nyújtott be az anya ellen a Dabasi Városi Bírságon. Kérte, hogy az anya gondozásában lévő lánygyermekeket a bíróság nála helyezze el. A bíróság a 3.P.20.647/2001/37. számú, 2002. december 17-én kelt ítéletével a panaszos keresetét elutasította, a szülők korábbi  egyezségét oly módon változtatta meg, hogy a panaszos gondozásában lévő fiúgyermeket – az anya ellenkérelmére – az anyánál helyezte el, egyben kötelezte a panaszost, hogy a gyermeket 8 napon belül az anyának adja ki. A bíróság a gyermekelhelyezés vonatkozásában nem mondta ki az ítélet azonnali végrehajthatóságát. A panaszos az ítéletet megfellebbezte. A Pest Megyei Bíróság 2003. szeptember 9-én kelt másodfokú ítéletével a Dabasi Városi Bíróság – gyermekelhelyezés megváltoztatása tárgyában hozott – ítéletét helybenhagyta.
Az anya a 2002. december 21-i kapcsolattartás alkalmával a fiúgyermeket magánál tartotta, és kiadását az érte jelentkező panaszostól megtagadta.
A panaszos ekkor a lakóhelye szerint illetékes Budapest IV. kerületi Rendőrkapitányságon feljelentést tett volt felesége ellen kiskorú elhelyezésének megváltoztatása miatt, az anya lakóhelye szerint illetékes Dabasi Rendőrkapitányságon pedig több alkalommal kérte a gyermekelhelyezésről szóló jogerős bírói ítélet végrehajtását. Konkrét hatósági intézkedés azonban nem történt. Két esetben a panaszos panasszal élt a Dabasi Rendőrkapitányságon a vele szemben intézkedő ügyeletes tiszt ellen, de több bejelentést tett Kakucs Község körzeti megbízottja ellen is.
A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján az alábbiakat állapítottam meg:
A Budapest IV. kerületi Rendőrkapitányságon a panaszos feljelentése nyomán eljárást indítottak az anya ellen kiskorú elhelyezésének megváltoztatása vétségének alapos gyanúja miatt, majd az ügyet vádemelési javaslattal megküldték a Budapest IV. és XV. kerületi Ügyészségnek. 
A Dabasi Rendőrkapitányságnak a panaszos végrehajtás iránti kérelmei ügyében történő eljárására valóban nem volt hatásköre, tehát mulasztást intézkedése elmaradása miatt nem okozott. Hatásköre hiányáról azonban a rendőrség nem tájékoztatta a panaszost, aki emiatt úgy ítélte meg, hogy a rendőrség eljárása nem volt szakszerű. A rendőrkapitányság megítélésem szerint is akkor járt volna el helyesen, ha  hatásköre hiányáról tájékoztatja a végrehajtást kérőt. Ezt a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 24. § (1) bekezdésére alapoztam, miszerint „A rendőr köteles a feladatkörébe tartozó segítséget, illetőleg a hozzáfordulónak a tőle elvárható felvilágosítást megadni.” A tájékoztatás elmulasztása azonban az ügy kimenetelét érdemben nem befolyásolta, a panaszos alkotmányos jogával összefüggő visszásságot nem okozott, hiszen a rendőrség nem hajthatta végre a bíróság határozatát. Ugyanakkor nem mellőzhetem felkérni a Dabasi Rendőrkapitányság vezetőjét arra, hogy a jövőre nézve az irányítása alá tartozó állomány fordítson fokozott figyelmet az állampolgárok lehetőség szerinti teljeskörű tájékoztatására. 
A panaszosnak a vele szemben intézkedő ügyletes tiszt, valamint Kakucs Község körzeti megbízottja ellen tett feljelentéseit a Dabasi Rendőrkapitányság minden esetben a jogszabályi előírásoknak megfelelően kivizsgálta, a vizsgálat eredményéről a panaszost írásban tájékoztatta. Eljárása e vonakozásban sem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
A panasznak a gyámhivatal működésével kapcsolatos részében Dabas Város jegyzője arról tájékoztatott, hogy 2002 karácsony és újév közötti időben a polgármesteri hivatalban általános ügyeletet tartottak, mely szerint az Anyakönyvi Hivatal és az Ügyfélszolgálati Iroda működött. A gyámhivatal dolgozói szabadságon voltak, miután a korábbi tapasztalatok azt mutatták, hogy nincs szükség a gyámhivatalban ügyeletet tartani. A panaszos egyébként sem jelezte ügye sürgősségét.
Megállapítottam, hogy Dabas Város jegyzője 2002. év karácsony és újév közötti napokon nem biztosította a gyámhivatal működését sem ügyelet, sem készenléti ügyelet formájában, és ezzel az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogbiztonsághoz fűződő joggal, valamint az Alkotmány 67. § (1) bekezdésben megfogalmazott gyermekek kiemelt védelmét biztosító joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A jogsértések elkerülése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Dabas Város jegyzőjénél kezdeményezem:, hogy
– a jövőben a gyámhivatal folyamatos működését ünnepnapok körül megváltozott munkarend esetén is – ügyelet, vagy készenléti ügyelet formájában – biztosítsa. 

Budapest, 2004. június 16.

Takács Albert sk.