OBH 1027/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy: helyi támogatás elutasítása.
Az eljárás megindulása:
A panaszos azért fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert Budapest XIX. ker. Kispest Önkormányzat képviselő-testülete a gyermeke lakásépítéséhez igényelt helyi támogatási kérelmét annak ellenére elutasította, hogy a kérelem benyújtásakor nem tájékoztatták az utóbb az elutasítás okaként megjelölt körülmények támogatást kizáró voltáról.
A jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz való jog sérelme lehetőségének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, annak során beszereztem az önkormányzattól a kérelemmel kapcsolatos iratokat, és a következőket állapítottam meg:
A tényállás:
A panaszos egyetemi hallgató gyermeke 2001. november 26-án lakásépítési támogatás iránti kérelmet nyújtott be a Bp. XIX. ker. Önkormányzat Lakásügyi Csoportjánál. Lerótta az 1500 forint összegű illetéket. Az igénylő lapon feltüntette, hogy tanuló és jövedelemmel nem rendelkezik. A kérelem indokolásában megjelölte, hogy a vásárolni, építeni kívánt lakás várható költségét, méretét (1+2 fél szoba) és azt, hogy 700 ezer forint hiányzik az építkezés befejezéséhez, mert a megbízott építési vállalkozó „lelépett” 2 millió forinttal, amelynek visszaszerzése érdekében a jogi eljárást megindította.
A Lakásügyi Csoport az igénylés benyújtása előtt nem adott tájékoztatást arról, hogy nem tarthat igényt a támogatásra az a személy, aki jövedelemmel nem rendelkezik, hanem az igénylőt az iskolalátogatási igazolás, a panaszost pedig, aki nyilatkozatban vállalta helyette a visszafizetést, jövedelemigazolás csatolására szólította fel.
Az önkormányzat Lakásügyi Bizottsága a kérelmet az önkormányzat többször módosított 21/1996.(V. 26.) rendelete alapján elutasította azzal az indokkal, hogy „a rendeletben meghatározott jövedelemmel nem rendelkezik, továbbá a kérelemben megjelölt célra támogatás nem adható”.
A képviselő-testület a panaszos fellebbezését indokolás nélkül elutasította, és tájékoztatták a panaszost, hogy a testület döntése ellen bírósághoz fordulhat. A panaszos keresetet nem nyújtott be, és a döntés jogalapját sem vonta kétségbe, csupán arra kért választ a leveleiben, hogy a kérelem benyújtását megelőzően miért nem kapott megfelelő tájékoztatást. Az önkormányzat tisztségviselőinek a kérdéseire adott válaszait nem fogadta el, és az országgyűlési biztos vizsgálatát kérte.
Alkalmazott jogszabályok:
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 
11. § (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye. (2) A (...) képviselő-testület bizottságának önkormányzati jogkörben hozott hatósági határozata ellen a képviselő-testülethez lehet fellebbezést benyújtani. (3) A képviselő-testület határozatának a felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a bíróságtól lehet kérni a határozat közlésétől számított harminc napon belül. A pert az önkormányzat ellen kell indítani.
•	A Budapest Főváros XIX. ker. Kispest Önkormányzatának a lakásépítés, vásárlás helyi támogatásáról szóló többször módosított 21/1996. (V. 26). számú rendelete.
2. § a./ Helyi támogatás adható rászorultság alapján (…) magánszemély tulajdonában lévő lakás építéséhez, bővítéséhez, átalakításához, valamint emeletráépítés, tetőtérbeépítés útján és egyéb módon történő létesítéséhez, felújításához…
5. § Támogatás nem adható, ha a kérelmező 
- a becsatolt igazolások alapján alacsony jövedelmű, nem látszik biztosítottnak a kölcsön visszafizetése…
- jelenlegi személyi tulajdonú lakása komfortos vagy összkomfortos, és a méltányolható lakásigény mértékének alsó határát eléri (…) 1-2 fő esetén 1 lakószoba.
A vizsgálat megállapításai:
A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és a szociális célú kiadásait a település gazdasági helyzetétől függően rendeletben szabályozza. A vizsgálat folytatása mellett azért döntöttem, mert felmerült annak a lehetősége, hogy az önkormányzat az eljárási szabályokat nem tartotta be.
A vizsgálat megállapította, hogy az önkormányzat a rendeletét magasabb szintű jogszabály felhatalmazása alapján, más jogszabállyal nem ellentétesen alkotta. A képviselő-testület illetékes bizottsága az önkormányzati rendelet előírásait betartva hozta meg az egyedi ügyben a határozatát. A panaszos a kérelmét elutasító képviselő-testületi határozat kézhezvételét követően nem nyújtott be keresetet, hanem kérdéseket intézett a polgármesterhez a kérelem elutasításának indokaival kapcsolatban. A polgármester válaszait nem fogadta el, és ezzel a döntést kifogásolta.
Az önkormányzattól beszerzett iratok alapján megállapítottam, hogy a Lakásügyi Csoport az ügyfelet tájékoztatta arról, hogy a kérelmek elbírálása az illetékes bizottság jogköre.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelme abban az esetben következne be, ha olyan személy tenne hatáskörét meghaladó ügyben hivatalos tájékoztatásnak minősülő kijelentést, akinek a feladata erre nem terjed ki.
A polgármesteri hivatal köztisztviselőinek kötelezettsége az ügyfelek által benyújtott kérelmek és azok elbírálásához szükséges egyéb iratok, dokumentumok átvételére, valamint az elbírálás jogszabályi feltételeinek az ügyfél konkrét ügyére vonatkozó körültekintő tájékoztatására terjed ki.
Ennek keretében kell tájékoztatniuk az ügyfeleket az illetékfizetési kötelezettségről, az ügyben döntésre jogosult önkormányzati szervről, vagy más illetékes hatóságról, de a döntésre nem jogosult ügyintéző hivatalos minőségében nem adhat olyan tájékoztatást, amely szerint valamely kérelmet nem is érdemes benyújtani, mert azokat a döntésre jogosult „el szokta utasítani”.
Tekintettel arra, hogy az önkormányzat rendelete a helyi támogatást adható támogatásnak minősíti, a konkrét kérelmek elbírálása mérlegelési jogkörben történik. Mivel az ügyintéző az igények felvételekor a bizottság döntését nem előlegezheti meg, csupán az elbíráláshoz szükséges dokumentumok teljes körű összeállításáért és a bizottság elő terjesztéséért felel.
Az önkormányzati rendelet idézett 5. szakasza, és a becsatolt iratok összevetése alapján megállapítható, hogy a bizottság nem sértett jogszabályt, amikor arra hivatkozott, hogy támogatás a kérelemben megjelölt célra nem adható, mivel az a megjelölt körülmények miatt „áthidaló kölcsönnek” minősült.
A kérelem egyes elemei szerint a panaszos és a kérelmező egy háztartásban élnek, más szempontból viszont külön háztartásban élőként nyilatkoznak. Ezt a körülményt a rendelet valamennyi szakaszának értékelésekor egyformán kell figyelembe venni. A bizottság kompetenciájába tartozott annak eldöntése, hogy miként értékelte, hogy a külön háztartásban élő, első lakást építő kérelmező nem rendelkezett a rendeletben meghatározott jövedelemmel, és helyette a támogatás visszafizetését is a kérelmezővel valójában egy háztartásban élő édesanyja vállalta. Az iratok szerint közös háztartásban élők lakása azonban meghaladja a rendelet 5. § -ban a méltányolható lakásigény mértékének alsó határaként 1-2 fő esetére meghatározott 1 lakószobát. A bizottság jogértelmezése szerint ez ellentétes lenne az önkormányzati rendelet előírásaival.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat eljáró szervei a panaszos kérelmének elbírálásakor anyagi és eljárásjogi jogi szabályt nem sértettek, diszkriminációt nem alkalmaztak, ezért a vizsgálatomat alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntettem.
Tekintettel azonban arra, hogy a panaszos szerint az eljárás során az ügyfél-tájékoztatás félreérthető volt, felhívom az önkormányzat jegyzőjét, mint az önkormányzat törvényes működéséért felelős személyt, hogy intézkedjen annak érdekében, hogy a jövőben a polgármesteri hivatalban mind az ügyfélszolgálati, mind az ügyintézői tájékoztatás során az ügyfelek az ügyükre vonatkozó önkormányzati rendeletekről közvetlenül tájékozódhassanak, és igény esetén azokról másolatot készíthessenek.

Budapest, 2003. november 25.

Lenkovics Barnabás