OBH 5269/2002
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László
Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a Tatabányai Vámhivatal az üzletében talált jövedéki áruk forgalomba hozatala miatt jövedéki bírságot szabott ki, valamint feljelentést tett ellene jövedéki orgazdaság vétség elkövetésének alapos gyanúja miatt. A büntetőeljárást, büntethetőséget kizáró ok miatt megszüntették, de a bírság kiszabása elleni panaszát elutasították.
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
Érintett alkotmányos jog: 
•	A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) 
Alkalmazott jogszabályok:
•	1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
A tévedés
27. § (1) Nem büntethető az elkövető olyan tény miatt, amelyről az elkövetéskor nem tudott.
(2) Nem büntethető, aki a cselekményt abban a téves feltevésben követi el, hogy az a társadalomra nem veszélyes, és erre a feltevésre alapos oka van.
(3) A tévedés nem zárja ki a büntethetőséget, ha gondatlanság okozza, és a törvény a gondatlanságból eredő elkövetést is bünteti.
Jövedéki orgazdaság
311/A. § (1) Aki vagyoni haszonszerzés céljából más által jövedéki adózás alól elvont terméket megszerez, tart, felhasznál, forgalomba hoz, vagy azzal kereskedik, vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
61. § (4) A kétséget kizáróan nem bizonyított tényt a terhelt terhére értékelni nem lehet.

•	1997. évi CIII. Törvény a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól
76. § (1) A természetes személy - a jövedéki termékkel gazdasági tevékenységet folytató egyéni vállalkozó kivételével -, amennyiben
b) olyan jövedéki terméket birtokol, szállít, értékesít, használ fel, amelyet nem adóraktárban állítottak elő, vagy amelyet - import jövedéki termék esetén - nem vámkezeltek,
a jövedéki termék mennyisége után jövedéki bírságot fizet.
 (4) A jövedéki termékkel gazdasági tevékenységet folytató egyéni vállalkozó és más gazdálkodó szervezet [a Polgári Törvénykönyvről szóló, többször módosított 1959. évi IV. törvény 685. § c) pont], amennyiben az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott tevékenységet folytat, a (3) bekezdés szerinti bírságalap ötszörösének, kereskedelmi mennyiség esetében tízszeresének megfelelő mértékű jövedéki bírság fizetésére köteles. A jövedéki bírság legkisebb összege 100 ezer forint, kereskedelmi mennyiségű jövedéki termék esetében 200 ezer forint.
79. § (1) A jövedéki termékkel kereskedelmi tevékenységet folytató vállalkozóval szemben, amennyiben az adójegyre, a zárjegyre vagy az 54/H. § (2) bekezdésében meghatározott hivatalos zárra vonatkozó, e törvényben és a végrehajtási rendeletben meghatározott szabályokat, vagy a 72. § (18) bekezdésének rendelkezését megsérti, az Art. 74/B. §-ában meghatározott intézkedés alkalmazandó azzal, hogy a helyiséget az első jogsértés alkalmával 30, a második és további jogsértés alkalmával 60 napra kell bezárni. Amennyiben a nem jövedéki engedélyes kereskedő a 76. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti terméket tart készleten, illetve értékesít, az üzlethelyiségét az első jogsértés alkalmával 10, a második és további jogsértés alkalmával 20 napra kell bezárni.
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
59. § (1) A közigazgatási szerv jogszabálysértés megállapítása esetén köteles a szükséges intézkedéseket megtenni, így különösen:
a) hatósági jogkörét e törvény szerint gyakorolni,
d) fegyelmi, szabálysértési, polgári, büntető vagy egyéb eljárást kezdeményezni.
72. § (1) Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik -, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.
Megállapított tényállás:
	A Tatabányai Vámhivatal 2002. szeptember 13-án jövedéki ellenőrzést tartott a panaszos által üzemeltetett vegyesboltban. Az ellenőrzés során a panaszos több olyan számlát mutatott be, amelyek szerint 15 esetben vásárolt bort a P.V. Kft-től, amelynek telephelyét 2002. május 22-én a Kiskőrösi Jövedéki Hivatal bezárta. A Kft a bezárását követően nem működött és bort sem forgalmazott, ezért a Vámhivatal feljelentést tett a panaszos ellen jövedéki orgazdaság vétségének alapos gyanúja miatt.
	A panaszos a Kft. számláival összesen 828 liter bor beszerzését igazolta, ebből a mennyiségből az üzletben 162 litert foglaltak le. A jövedéki törvénysértés miatt a Vámhivatal 3270/156-2002. számú határozatában elrendelte a lefoglalt borok és göngyölegeik elkobzását és az elkobzott termékek vámhatósági felügyelet mellett történő megsemmisítését, továbbá a panaszost 200 ezer forint jövedéki bírság, 4140 forint jövedéki adó és 33 ezer forint raktárdíj megfizetésére kötelezte.
	A panaszos ellen a Vám- és Pénzügyőrség Komárom-Esztergom Megyei Nyomozó Hivatala 79/2002. számon rendelt el nyomozást. A panaszos a gyanúsítás ellen panasszal élt, mert védekezése szerint a Kft. bezárásáról nem tudott, a cég alkalmazottai közül senkit nem ismert és nem állt senkivel közvetlen kapcsolatban. A bort közvetítők útján, ugyanolyan módon rendelte meg és kapta meg, mint korábban, amikor a Kft. még működött. A vámhatóság korábbi ellenőrzései során szabálytalanságot nem állapítottak meg. A szállító személyében és az általa kiállított számlák tartalmában sem tapasztalt semmilyen változást, ezért megalapozottan úgy vélte, hogy a jövedéki árút jogszerűen szerezte be. A 2 literes boros-flakonok el voltak látva zárjeggyel, az áru eredetét igazoló Egyszerűsített Kísérő Okmányok a törvény által előírt formai és tartalmi követelményeknek megfeleltek. A nyomozó hatóság a panasznak helyt adott, a nyomozást 2003. január 6-án a Be. 139. § (1) bekezdés c) pontja alapján – büntethetőséget kizáró ok, tévedés miatt – megszüntette.
	A jövedéki bírság elleni panaszt a Vám- és Pénzügyőrség Közép-Dunántúli Regionális Parancsnoksága 22/514-466 számú határozatával elutasította. A jogerős határozat ellen a panaszos nem fordult bírósághoz. 
A vizsgálat megállapításai:
	A jövedéki bírság kiszabása és a járulékos szankciók megállapítása a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 1997. évi CIII. törvény (Jöt.) rendelkezései alapján történt. A törvény az adóraktáron kívül jogellenesen előállított vagy a jogellenesen importált jövedéki termék birtoklása, forgalomba hozatala eseteiben csak kivételesen - a jövedéki termékkel egyéni vállalkozói tevékenységet nem folytató magánszemély részére - ad lehetőséget a jogkövetkezmények alóli mentesülésre. A magánkereskedő panaszos nem ebbe a kategóriába tartozott, ezért részére a törvény kimentési lehetőséget nem biztosít, az üzletkörében megállapított jövedéki jogsértésért objektív felelősséggel tartozik. 
A panaszos ügyében hozott másodfokú határozat indoklása szerint „a Jöt, nem ad mérlegelési lehetőséget a jogalkalmazónak a jövedéki termék származásának igazolására vonatkozóan. A vállalkozó saját felelősségére és kockázatára vállalkozik, így a kezelésében lévő üzlethelyiségben feltárt jogsértésért is őt terheli a felelősség”.
 	A hatósági ellenőrzést végző vámhivatal az államigazgatási eljárásról szóló törvény (Áe. 59. §) alapján köteles volt a bűncselekmény gyanújára tekintettel a feljelentést megtenni, azonban a büntetőeljárás a jövedéki törvény keretét meghaladó, többlet felelősség megállapítására irányult. A panaszos eredményes védekezése következtében erre nem került sor, vele szemben az eljárást megszüntették. A büntetőeljárási törvény szerint a kétséget kizáróan nem bizonyított tényt a terhelt terhére értékelni nem lehet, és a törvény a tévedést, büntethetőséget kizáró okként tartalmazza. A büntetőeljárásban megállapított tévedés azonban nem érinti a jövedéki eljárásban megállapított jövedéki jogsértést és az ennek alapján kiszabott szankciókat, ugyanis a jövedéki törvény ilyen kimentési okot nem tartalmaz.
 	A fentiek alapján a panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot lezárom.
Budapest, 2003. szeptember 24.
Takács Albert