Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5213/2002. számú ügyben

Előadó: Csécsi Benjámin
Az eljárás megindulása
A panasztevő beadványában az Esztergomi Körzeti Földhivatal eljárását sérelmezte, mert a hatóság a tulajdonát képező termőföld más célú felhasználásának engedélyezése iránt előterjesztett kérelmét a jogszabályban előírt határidőn túl bírálta el.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

A beadványban felvetettekkel kapcsolatban a panasszal érintett hatóság felettes szervét, a Komárom-Esztergom Megyei Földhivatal vezetőjét kerestem meg.

Megállapított tényállás:
A Megyei Földhivatal vezetőjének írásos tájékoztatása és a rendelkezésre álló, az ügyben keletkezett közigazgatási iratokból az alábbiakat állapítottam meg. A panasztevő az Esztergomi Körzeti Földhivatalhoz intézett, 2002. március 28-án kelt kérelmében, a tulajdonát képező, esztergomi 7011/8 hrsz-ú, 1053 m2 nagyságú, 3-as minőségi osztályú szántó művelési ágú mezőgazdasági rendeltetésű ingatlanból 107,19 m2 nagyságú termőföld mezőgazdasági termelésből történő végleges kivonásának engedélyezését kérte lakóház létesítése céljára.
A panaszos 2002. április 25-én jelentette be az építésügyi hatóságnak, hogy az 545/2002. sz., 2002. március 21-én kelt, hatósági határozat alapján engedélyezett építkezést 2002. május 3-án megkezdi, annak ellenére, hogy nem állt a rendelkezésére a mezőgazdasági rendeltetésű föld más célú felhasználásra vonatkozó hatósági engedély. A földhivatal 2002. május 27-én tartott helyszíni szemlét, amely során megállapította, hogy a panasztevő a mezőgazdasági rendeltetésű földet engedély nélkül vonta ki a termelésből.
A földhivatal 10039/2002. sz., 2002. június 20-án kelt határozatával a panasztevő kérelmét elutasította és elrendelte a mezőgazdasági rendeltetésű föld eredeti állapotának helyreállítását azzal, hogy ez alól a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium felmentést adhat. A panasztevő az első fokú közigazgatási határozatot fellebbezéssel támadta meg, amelyben előadta, hogy jóhiszeműen járt el, mert rendelkezésére állt a jogerős építési engedély, amely alapján az építési munkálatokat jogszerűen megkezdhette. Érvelését a másodfokú hatóságként eljáró Komárom-Esztergom Megyei Földhivatal nem fogadta el, a 10.133/2002. sz., 2002. augusztus 14-én kelt határozatával, a fellebbezéssel támadott határozatot helybenhagyta. Határozatában megjelölte a döntés alapjául szolgáló törvényi rendelkezéseket, ezen túl rámutatott, hogy a panasztevő annak ellenére vonta ki a termőföldet engedély nélkül a termelésből, hogy tudomása volt róla, hogy ahhoz a földhivatal hatósági engedélye szükséges.
A másodfokú határozat 2002. augusztus 29-én történt közlésével az első fokú hatóság döntése jogerőssé és végrehajthatóvá vált. A panasztevő nem kérte a számára sérelmes döntés bírósági felülvizsgálatát.
2002. szeptember 5-én azonban a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumhoz az eredeti állapot helyreállításának kötelezettsége alóli felmentés megadása iránt terjesztett elő kérelmet. A minisztérium 15.229/1/2002. sz. 2002. november 6-án kelt határozatával a felmentést megadta és a panasztevőt 49.800.-Ft földvédelmi járulék és 199.200.-Ft földvédelmi bírság megfizetésére kötelezte. A határozat első fokú eljárás keretében jogerőssé vált. A panasztevő a jogerős határozattal megállapított járulékot és bírságot megfizette. Ezt követően fordult az országgyűlési biztoshoz, kifogásolva a körzeti földhivatal eljárásának elhúzódását.

Érintett alkotmányos jogok:
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Alkalmazott jogszabályok:
A termőföld védelméről szóló 1994. évi LV. törvény.
44. § (1) Termőföldet más célú hasznosítással járó beruházás céljára csak kivételesen - elsősorban a gyengébb minőségű termőföld igénybevételével - lehet felhasználni.
46. § (1) A termőföld más célú hasznosítását a területileg illetékes földhivatal engedélyezi.
48. § (1) A földhivatal más célú hasznosítás engedélyezéséről helyszíni vizsgálat alapján dönt, illetőleg előterjesztést tesz az engedélyezésre jogosult megyei földhivatalhoz.
50. § (1) A más célra engedély nélkül hasznosított termőföldet eredeti állapotába helyre kell állítani.
(2) Termőföld engedély nélküli hasznosításúnak minősül, ha
a) a más célú hasznosítás megkezdésekor az engedélyezés még nem történt meg, vagy a más célú hasznosításra kiadott engedélyben meghatározott idő eltelt;
(3) Ha a termőföld más célú hasznosításával kapcsolatban az eredeti állapot helyreállítását elrendelték, vagy a használó ez alól felmentést kapott, a földvédelmi bírságot és a termőföld időleges vagy végleges más célú hasznosításáért a földvédelmi járulékot meg kell fizetni.
51. § (1) Az eredeti állapot helyreállítását - határidő megjelölésével - a földhivatal határozattal rendeli el.
(3) Az eredeti állapotba való helyreállítás kötelezettsége alól, kérelemre - indokolt esetben -, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) felmentést adhat, ilyen esetben egyidejűleg rendelkezik a fizetendő földvédelmi járulékról és bírságról. A felmentési kérelemhez mellékelni kell a tulajdonos hozzájárulását tartalmazó okiratot.
55. § (1) Földvédelmi bírságot köteles fizetni az, aki neki felróhatóan
d) a termőföldet engedély nélkül vagy annak előírásaitól eltérően hasznosítja más célra.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani.
(3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.

A vizsgálat megállapításai:
Az Alkotmány 2.§-ának (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság, s annak részeként tekinthető a tisztességes eljáráshoz való jog. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás, az ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartalma előre kiszámítható legyen. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvényi rendelkezés szerint a hatóság illetékességi területén a hatáskörébe tartozó ügyben az előírt határidőn belül köteles eljárni. Akár hivatalból, akár kérelemre indul a hatósági eljárás, a közigazgatási határozat jogszabályban előírt időben történő kiadás jogos magán és – közvetlenül vagy közvetve – közérdeket szolgál.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezése kellő garanciát ad és hatékony eszköze annak, hogy a hatóság meghatározott idejű hallgatása, mulasztása miatt a kérelem ne maradjon elintézetlen.
Az adott esetben a Komárom Esztergom Megyei Földhivatal vezetője nem vitatja, hogy mulasztott a körzeti földhivatal, amikor a jogszabályban előírt határidőn belül nem hozott döntést. Az sem vitás, hogy a hatósági eljárás elhúzódását a panaszos a felettes szervnél nem kifogásolta.
A tájékoztatás szerint a mulasztás azonban nem szándékos vagy gondatlan magatartásból, hanem a hivatal túlterheltségében keresendő. A megyei földhivatal vezetője ezért megtette azokat az intézkedéseket, amelyek a hasonló esetek elkerülését szolgálják.
Mindezek alapján megállapítottam, hogy az Esztergomi Körzeti Földhivatal a panasztevő ügyében a döntést a törvényben előírt határidőn túl hozta meg, az ügyintézési határidő meghosszabbításáról a panasztevőt nem értesítette. Ezáltal a jelzett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot okozott.
Kezdeményezéssel azonban nem élek, tekintettel arra, hogy időközben a panasszal érintett hatóság felettes szerve felhívta az Esztergomi Körzeti Földhivatal vezetőjének figyelmét az ügyintézési határidő maradéktalan betartatására és egyidejűleg az érintett szakterületen újabb munkaerőt állított be. Ebből következőn biztosítottnak látszik, hogy az elkövetkezendőkben hasonló esetek nem fordulnak elő.
Jelentésem egy példányának megküldésével a panaszost, valamint a megyei- és a körzeti földhivatal vezetőjét is tájékoztatom.

Budapest, 2004. április 30.

Lenkovics Barnabás