Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5186/2002. számú ügyben

Előadó: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása
A Veszprémben, a Házgyári úton élő panaszos a tíz emeletes épületben található állapotok miatt fordult hozzám. Elmondása szerint a lakástulajdonosok fele nem fizeti a közüzemi számlákat, és a nem fizetőknek nincs vize, villanya. A közös WC-ben és zuhanyozóban nincs vízellátás, a lépcsőházban nincs világítás. Az épületben sok a gyermek és az idős ember, akik egészsége veszélyeztetve van az elégtelen fűtés és vízszolgáltatás miatt A panaszosnak két gyermeke van, akik a hideg lakás miatt gyakran betegek, neki is egészségügyi problémái vannak. A kilátástalan helyzet miatt többször fordult a polgármesterhez segítségért, de eredménytelenül. A panaszos véleménye szerint az épületet fel kell számolni és a bent lakóknak méltó lakhatást kell biztosítani. Ehhez kérte a segítségemet.

A megállapított tényállás
A panaszos beadványában vázolt állapotok miatt magyarázatot kértem a társasház közös képviselőjétől és Veszprém polgármesterétől. A polgármestertől arra kértem választ, hogy az épület lakói közül hányan fordultak lakásfenntartási támogatásért az önkormányzathoz, és hányan részesülnek ilyen támogatásban. Folytat-e az önkormányzat adósságkezelési szolgáltatást, valamint történt-e intézkedés a panaszos által kezdeményezett ÁNTSZ vizsgálat jegyzőkönyvében említett épület körüli szemét eltakarítása, és a szabálytalan eb tartás ügyében.
A közös képviselő tájékoztatása szerint a Házgyár u. 1. szám alatti épület korábban a VÁÉV munkásszálló volt, majd az Ingaforg Rt. vette meg, aztán értékesítették magánszemélyeknek. Jelenleg társasház, a lakások többnyire egy helyiségből állnak, 17-34 m2-esek, a konyha és a mellékhelyiségek néhány átalakítástól eltekintve a folyosón találhatók és közösek.
Valóban előfordult, hogy az épületben a vízművek korlátozta a vízszolgáltatást, és ez azokat is érintette, akik rendes fizetők voltak. A Társasház a régi meghibásodott vízvezeték helyett épített egy új vízvezetéket, amelyen tudnak vizet szolgáltatni azoknak, akik rendesen kiegyenlítik a számlát. Akik tartoznak, azok az új vezetékre nem köthettek rá, a közös képviselő adja a vizet számukra egy erre a célra rendszeresített vízcsapból díj fizetése ellenében. Az intézkedést az indokolta, hogy a társasház a nem fizető tulajdonosok miatt nem tudta kiegyenlíteni a számlákat. A vízszolgáltató jelenleg az épületben nem korlátozza a vízellátást.
A gázszolgáltatás ellenértékét a szolgáltatóval kötött fizetési megállapodások alapján eddig még minden évben sikerült kiegyenlíteni, de előfordult, hogy már csak a fűtési szezon megkezdése után. Ekkor valóban késett a fűtés, de októberben mindig elkezdődött.
Közös költségtartozás és egyéb tartozások miatt a közös képviselő 179 lakás közül 132 tulajdonosa ellen kezdeményezett peres, illetve végrehajtási eljárást.
A közös képviselő rendelkezésemre bocsátotta az ÁNTSZ 2003. XI. 14-én tartott helyszíni vizsgálatáról készült jegyzőkönyvet, mely megállapította, hogy a súlyos közegészségügyi és járványügyi hiányosságok a társasház lakóira nézve állandó veszélyhelyzetet jelentenek. 
Ezért több olyan kötelezettséget előírt a Társasház Intézőbizottságának, melyet az csak részben tudott teljesíteni, mert a lakók rendszertelenül fizetik a közös költséget. Emiatt a közös képviselő többször kért segítséget Asztalos István alpolgármestertől, legutóbb 2003 októberében a helyzet megoldásához, de mint mondta eredménytelenül.
A polgármester válaszában megerősítette, hogy a lakóközösség főként alacsony jövedelmű, egyedülállókból és több gyermeket nevelő családokból áll. Az épület a város egyik legolcsóbb lakásait fogalja magába, a lakók eltérő lakossági igényeket képviselnek. Többek környezeti higiéniája a lakáson belül és a közös helyiségekben is kifogásolható. A krízis helyzetben lévő családok esetében folyamatos családgondozás folyik. Jelenleg 34 család (összesen 107 gondozott, ebből 11 aktív korú, foglalkoztatásban nem részesülő, 57 pedig gyermek) problémáinak megoldását segíti a Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat. A panaszos az alábbi támogatásokat veszi igénybe: normatív közgyógyellátás, havi 6000.- Ft. mértékű lakásfenntartási támogatás, egy alkalommal rendkívüli szociális segélyt, valamint aktív korú nem foglalkoztatottak 16.240.- Ft. összegű szociális segélyét folyósítják számára. Jelenleg három olyan család részesül lakásfenntartási támogatásban, akik az épületben laknak de lehet, hogy számuk ennél is több, mert a tulajdonosok közül néhányan máshol laknak, ezért a támogatás folyósítása is más  címre történik. A lakók körében négy-öt alkalommal került sor a kérelem elutasítására, mert az önkormányzat rendelete szerint jogosultságot a támogatásra nem szereztek.
A polgármester mellékelte a Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat 2004. január 27-én kelt beszámolóját, mely kiemelten foglalkozik a Házgyári út 1. szám alatti épületben lakók helyzetével. A tapasztalatuk az, hogy az itt élő, perifériára szorult családok körében jelentkeznek leginkább a szociális problémák, munkanélküliség, szegénység, alkoholizmus, prostitúció, családon belüli erőszak, gyermekbántalmazás. Az épületben nagy számban élnek roma származású családok. A lakók többsége jelentős közüzemi hátralékkal rendelkezik. A Szolgálat hatékonyan közreműködik abban, hogy a szolgáltatók tekintsenek el a közüzemi díj hátralékoktól, illetve részletfizetési kedvezményt adjanak a rászoruló családoknak. A fenti támogatásokon túl szociológus, pszichológus és pszichiáter segítségével igyekeznek az ott lakók számára olyan programokat és foglalkozásokat szervezni, melynek segítségével értékrendjüket és személyiségüket, problémamegoldó készségüket pozitív irányba befolyásolhatják.
Adósságkezelési programmal az Önkormányzat még nem rendelkezik, de a jövő évben - költségvetési lehetősége függvényében tervezi bevezetését.
Az ÁNTSZ vizsgálata során előírt kötelezettségeket az Önkormányzat teljesítette, az épület körüli hulladékot 2004. január 20-án eltávolították. Felhívták a gyepmester figyelmét az épületben és a környéken lévő kóbor ebekre, és elrendelték a házban és a környékén a gazdátlan ebek begyűjtését. Az épületben hirdetményt tettek közzé, és felhívták a figyelmet arra, hogy veszettség elleni oltás nélkül eb nem tartható. A polgármester véleménye szerint a magántulajdonú lakásokat önhibájukból „lelakó”, rendezetlen életvitelű, de szociálisan nem rászoruló személyek esetében az alapellátás és a gyermekek kitartó gondozása is csekély eredményt mutat.

Alkalmazott jogszabályok 
A szociális igazgatásról és a szociális ellátásról szóló 1993. évi III. törvény 
38. § (1) A lakásfenntartási támogatás a szociálisan rászorult személyeknek, családoknak az általuk lakott lakás vagy nem lakás céljára szolgáló helyiség fenntartásával kapcsolatos rendszeres kiadásaik viseléséhez nyújtott hozzájárulás. A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújt
a) az e törvényben meghatározott feltételek szerinti jogosultnak (a továbbiakban: normatív lakásfenntartási támogatás),
b) az adósságkezelési szolgáltatásban részesülő személynek,
c) az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerinti jogosultnak (a továbbiakban: helyi lakásfenntartási támogatás).
(2) Normatív lakásfenntartási támogatásra jogosult az a személy, akinek a háztartásában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-át, feltéve, hogy a lakásfenntartás elismert havi költsége a háztartás havi összjövedelmének 25%-át meghaladja.
(3) A normatív lakásfenntartási támogatás esetében a lakásfenntartás elismert havi költsége az elismert lakásnagyság és az egy négyzetméterre jutó elismert költség szorzata. Az egy négyzetméterre jutó elismert havi költség 2004. évben 400 Ft. A 2004. évet követően az egy négyzetméterre jutó elismert havi költség összegét az éves központi költségvetésről szóló törvény - a várható energiaárak emelkedésére figyelemmel - határozza meg.
(4) A normatív lakásfenntartási támogatás esetében elismert lakásnagyság
a) ha a háztartásban egy személy lakik 35 nm,
b) ha a háztartásban két személy lakik 45 nm,
c) ha a háztartásban három személy lakik 55 nm,
d) ha a háztartásban négy személy lakik 65 nm,
e) ha négy személynél több lakik a háztartásban, a d) pontban megjelölt lakásnagyság és minden további személy után 5-5 nm,
de legfeljebb a jogosult által lakott lakás nagysága.
(5) Az adósságkezelési szolgáltatásban részesülő személy a szolgáltatás időtartama alatt lakásfenntartási támogatásra jogosult. Az e jogcímen lakásfenntartási támogatásban részesülő személy egyidejűleg normatív lakásfenntartási támogatásra nem jogosult. A támogatás összegének kiszámítására a normatív lakásfenntartási támogatásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(6) A normatív lakásfenntartási támogatás egy hónapra jutó összege
a) a lakásfenntartás elismert havi költségének 20%-a, ha a jogosult háztartásában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 50%-át,
b) az a) pont szerinti mértéket meghaladó egy főre jutó havi jövedelem esetén a lakásfenntartás elismert havi költségének és a támogatás mértékének (a továbbiakban: TM) szorzata,
de nem kevesebb, mint 2500 forint. A támogatás összegét 100 forintra kerekítve kell meghatározni.
(7) A (6) bekezdés b) pontja szerinti TM kiszámítása a következő módon történik:
 
TM = 0,2-	 J-0,5 NYM 
	 
x 0,1,	
 	 NYM	 	
ahol a J a jogosult háztartásában egy főre jutó havi jövedelmet, az NYM pedig az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét jelöli. A TM-et századra kerekítve kell meghatározni.
(8) A normatív lakásfenntartási támogatást egy évre kell megállapítani.
(9) A települési önkormányzat rendeletében határozza meg a helyi lakásfenntartási támogatás jogosultsági feltételeit, eljárási szabályait és a támogatás összegét. A helyi lakásfenntartási támogatást a települési önkormányzat a normatív, illetve az (5) bekezdésben meghatározott lakásfenntartási támogatás kiegészítéseként és/vagy önálló ellátásként nyújtja. Az önálló ellátásként nyújtott helyi lakásfenntartási támogatás esetében
a) a lakásfenntartási támogatásra való jogosultságnak a háztartásban az egy főre számított havi jövedelmi határát úgy kell szabályozni, hogy az önkormányzat rendelete az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200%-ánál alacsonyabb jövedelmet jogosultsági feltételként nem írhat elő,
b) a lakásfenntartás havi költségének a háztartás havi összjövedelméhez viszonyított arányát úgy kell szabályozni, hogy az önkormányzat rendelete a jövedelem 30%-át meghaladó költséghányadot jogosultsági feltételként nem írhat elő,
c) a támogatás összegét úgy kell szabályozni, hogy annak az egy hónapra jutó összege nem lehet kevesebb 2500 forintnál,
d) az igénylés menetét úgy kell szabályozni, hogy a kérelem évente legalább két alkalommal benyújtható legyen,
e) a lakásfenntartási támogatás megállapításánál figyelembe vett költséget úgy kell szabályozni, hogy az önkormányzat
ea) az egy négyzetméterre jutó helyben elismert havi költség összegét határozza meg a (10) bekezdésben szereplő - a településen jellemző - költségek figyelembevételével, vagy
eb) tételesen határozza meg a költség típusait, melynek során legalább a (10) bekezdésben szereplő költségeket figyelembe kell venni.
(10) Költségeken a helyi lakásfenntartási támogatás esetében lakbért vagy albérleti díjat, a lakáscélú pénzintézeti kölcsön törlesztő részletét, a távhő-szolgáltatási díjat, a közös költséget, a csatornahasználati díjat, a szemétszállítás költségeit, valamint a villanyáram, a víz- és gázfogyasztás, valamint a tüzelőanyag költségeit kell érteni.
39. § (1) Lakásfenntartási támogatás ugyanazon lakásra csak egy jogosultnak állapítható meg, függetlenül a lakásban élő személyek és háztartások számától.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában külön lakásnak kell tekinteni a társbérletet, az albérletet és a jogerős bírói határozattal megosztott lakás lakrészeit.

55. § (1) A települési önkormányzat lakhatást segítő adósságkezelési szolgáltatásban részesítheti azt a családot vagy személyt,
a) akinek az adóssága meghaladja az ötvenezer forintot, és
b) akinek a (2) bekezdésben meghatározott adósságok valamelyikénél fennálló tartozása legalább hat havi, továbbá
c) akinek a háztartásában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az önkormányzat rendeletében meghatározott összeghatárt, valamint
d) aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban lakik,
feltéve, hogy vállalja az adósság és a települési önkormányzat által megállapított adósságcsökkentési támogatás különbözetének megfizetését, továbbá az adósságkezelési tanácsadáson való részvételt.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazása során adósságnak minősül
a) a lakhatási költségek körébe tartozó közüzemi díjtartozás (vezetékes gáz-, áram-, távhőszolgáltatási, víz- és csatornahasználati, valamint szemétszállítási díjtartozás),
b) a társasházi lakások esetén fizetendő közösköltség-hátralék,
c) a lakbérhátralék,
d) a hitelintézettel kötött lakáscélú kölcsönszerződésből fennálló hátralék.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjában említett összeghatárt az önkormányzat rendeletében úgy kell szabályozni, hogy az az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-ánál, egyedül élő esetén annak 200%-ánál alacsonyabb nem lehet.
(4) Az adósságkezelési szolgáltatásra való jogosultság feltétele, hogy az (1) bekezdés b) pontjában szabályozott adósságból a hat havi tartozás a kérelem benyújtását megelőző tizennyolc hónapban keletkezett.
(5) Az adósságkezelés időtartama legfeljebb tizennyolc hónap, amely indokolt esetben egy alkalommal hat hónappal meghosszabbítható.
(6) Adósságkezelési szolgáltatás ugyanazon lakásra csak egy jogosultnak állapítható meg, függetlenül a lakásban élő személyek és háztartások számától.
(7) A (6) bekezdés alkalmazásában külön lakásnak kell tekinteni a társbérletet, az albérletet és a jogerős bírói határozattal megosztott lakás lakrészeit.
55/A. § (1) Az adósságkezelési szolgáltatás esetén a jogosult
a) adósságkezelési tanácsadásban, és
b) adósságcsökkentési támogatásban
részesül, amelyet az adósságkövetelés jogosultjának kell folyósítani.
(2) Az adósságcsökkentési támogatás mértéke nem haladhatja meg az adósság 75%-át, és összege legfeljebb kettőszázezer forint lehet. A támogatás nyújtható egy összegben, vagy havi részletekben az adós vállalásától függően.
(3)
(4) Az adósságcsökkentés címén nyújtott támogatás vissza nem térítendő szociális támogatásnak minősül.
55/B. § (1) Az adósságcsökkentési támogatás tovább nem folyósítható, és a kifizetett összeget vissza kell téríteni, ha a jogosult
a) az adósságkezelési tanácsadást nem veszi igénybe, vagy
b) az általa vállalt adósságtörlesztést nem teljesíti, illetőleg
c) az adósságkezelési szolgáltatás igénybevételét követően a lakásfenntartási kiadásokkal kapcsolatos fizetési kötelezettségének három hónapig nem tesz eleget.
(2) Az adósságcsökkentési támogatás (1) bekezdésben foglaltak szerinti megszüntetésétől számított 24 hónapon belül ismételten nem állapítható meg.
55/C. § (1) A települési önkormányzat adósságkezelési szolgáltatást akkor nyújthat, ha
a) az adósságkezelési szolgáltatás működtetéséről önkormányzati rendeletet alkot,
b) adósságkezelési tanácsadást működtet, továbbá
c) az adósságcsökkentési támogatás nyújtásához saját forrást különít el.
(2) A települési önkormányzat a külön jogszabályban meghatározott feltételek szerint az adósságkezelési tanácsadást saját intézménye vagy más szerv útján biztosíthatja.
(3) Az önkormányzat rendeletében szabályozza az adósságkezelési szolgáltatás részletes szabályait, így különösen a helyben elismerhető lakásnagyságot és minőséget, az adósságkezelési szolgáltatásba bevont adósság felső határát, az adósságcsökkentési támogatás mértékét, az adósságkezelési szolgáltatásra vonatkozó jogosultsági feltételeket, eljárási szabályokat, az adósságkezelési tanácsadáson való részvétel módját.

Érintett alkotmányos jogok
1. Az Alkotmány 17.§-a szerint a Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
2. 70/D. §.(1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez; a (2) bekezdése rögzíti, hogy ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények, és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és természetes környezet védelmével valósítja meg.
3. A70/E. §. (1) bekezdésében foglaltak szerint a Magyar Köztáraság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. A (2) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai:
A fenti tényállás alapján megállapítottam, hogy az Önkormányzat a Házgyár u. 1. szám alatti épület lakói körében kiterjedt családgondozást végez, és többirányú segítségnyújtással igyekszik eleget tenni a szociális törvényben meghatározott ellátási kötelezettségeinek. Ugyanakkor a lehetőségek keretei között nyújtott gondoskodás a nehéz anyagi körülmények között élő családok mindegyikének teljes szociális biztonságot nem nyújthat. A szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az alapjogként való szabályozás nem keletkeztet alanyi jogot az ellátásra, az az állam kötelezettségvállalását jelenti, melynek mértékét a törvényhozás és a Kormány az ország teherbíró képességének függvényében állapítja meg. Az Alkotmánybíróság több határozatában is rámutatott arra, hogy az Alkotmány 70/E § (2) bekezdéséből az államnak az a kötelezettsége következik, hogy társadalombiztosítási és szociális intézményrendszert hozzon létre és tartson fent. [26/1993.(IV. 29.), 43/1995. (VI. 30.), 16/1998. (V. 8. AB határozatok]
A szociális törvényben szabályozott ellátások, támogatások csak rászorultság esetén adhatók. A közös képviselő és a polgármester tájékoztatásából is kitűnik, hogy a Házgyár u. 1. szám alatti épület lakói közül többen nem alacsony jövedelmi helyzetük, hanem rendezetlen életvitelük miatt vannak elmaradva a közös költséggel, vagy a közüzemi számlákkal.
Ez az oka annak, hogy többek lakás fenntartási támogatás iránti kérelmet elutasították.
Az adósságkezelési szolgáltatás feltételeiről a szociális törvény keretei között az Önkormányzat alkot rendeletet. Ennek jövő évre tervezett bevezetése és a családgondozás, mely már eddig is eredményesnek mutatkozott a Házgyári u. 1. számú épületben lakók körében, a jövőben javíthat a tulajdonosok fizetőképességének megőrzésében, és ezzel a társasház működésének finanszírozásában is. Ehhez azonban feltétlenül szükséges az ott lakók együttműködése.
A közös képviselő és a polgármester tájékoztatását elfogadtam. A tényállás ismeretében a panaszos és tulajdonostársai szociális biztonsághoz való jogával összefüggő visszásságot nem állapítok meg. 
Az ÁNTSZ vizsgálati jegyzőkönyvében foglaltak és az a tény hogy a Társasház Intézőbizottsága az ÁNTSZ előírásainak nem mindenben tud eleget tenni, felveti azonban a legmagasabb szintű testi-lelki egészséghez való jog sérelmének gyanúját. Ezt megerősíti a Családsegítő-és Gyermekjóléti Szolgálat 2004. január 27-én kelt beszámolója, mely rendszeres és kiterjedt fejtetű-fertőzésről tesz említést, és ennek okaként a rossz lakhatási körülményeket (pl. a víz hiánya) nevezi meg. 
2003. októberében vizsgáltam hasonló panasz okán a nyíregyházi Dália úton élők helyzetét. 
(A vizsgálat tapasztalatait az OBH- 3088/2003. számú jelentés foglalta össze.) Az un. Huszár lakótelepen 8 emeletes, és 16 földszintes épületben összesen 292 önkormányzati tulajdonú, összkomfortos, komfortos, félkomfortos, komfort nélküli lakás található. A Soros Alapítvány támogatásának köszönhetően egészségházat működtetnek a telepen. Az önkormányzat pályázott a Szociális és Családügyi Minisztérium által kiírt közmunka programra, és a lakótelepen élők bevonásával felújítási programot indított el, ennek keretében egyedi vízmérő órával szerelték fel a lakásokat, mely a vízfogyasztás jelentős csökkenéséhez vezetett.
A közmunka programot az önkormányzat minden évben folytatta és a minisztérium által biztosított összeghez mindig saját forrást is biztosítva megvalósult a lakóépületek és környezetének felújítása, karbantartása, Roma Közösségi Ház kialakítása.
Mivel a Huszár lakótelepen élők egy része nem fizeti a közüzemi számlákat, a vízszolgáltató az önkormányzat költségére közkutakat létesített. A nyíregyházi Huszár telepen található körülmények nagyon hasonlóak a volt VÁÉV szállóban tapasztaltakhoz, kivéve azt, hogy itt magántulajdonú lakásokról van szó. Megítélésem szerint azonban az ott lakók nagy része annak ellenére, hogy tulajdonosa a lakásának nem képes az alapvető életfeltételek (víz, villany, tiszta, és egészséges környezet) biztosítására sem. 
Az Önkormányzat igyekszik a lehetőségeihez képest támogatni az ott élőket, de ez a panaszos, a közös képviselő előadásából, és az ÁNTSZ, valamint a Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat beszámolójából ítélve eddig elégtelennek bizonyult ahhoz, hogy az épületben élők egészségének veszélyeztetettségét megszüntesse.

Kezdeményezés:
Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a polgármesternél, hogy a tervezett adósságkezelési szolgáltatás bevezetésének előkészítése során különösen legyen figyelemmel a Házgyár u. 1. szám alatt élők helyzetére, intézkedjen, hogy munkatársai továbbra is kísérjék figyelemmel a gondoskodásra és támogatásra szorulók életfeltételeinek alakulását, és minden lehetséges eszközzel segítsék szociális helyzetük jobbrafordulását és egészséges környezetük kialakítását.
Felhívom a polgármester figyelmét arra, hogy a szociális és családügyi minisztérium gondozásában elkészült egy programcsomag a lakosság eladósodásának mérséklésére. Ennek alapján várható a szociális törvény adósságkezelésre vonatkozó szabályozásának az adósok szélesebb körére való kiterjesztése. Kérem, hogy kísérje figyelemmel a program megvalósulását, és az önkormányzat lehetőségei szerint kapcsolódjon be annak megvalósításába.
A jelentés egy példányát megküldöm a Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogok Országgyűlési Biztosának, a panaszosnak, és Veszprém, Házgyár u. 1. szám alatti társasház közös képviselőjének is.

Budapest, 2004. június 2.

Lenkovics Barnabás sk.