OBH 5173/2002
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Előadó: dr.Kiss László
Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert 16 éves fia - N.T. - eltűnése ügyében tett bejelentése alapján a rendőrség nem intézkedett. A bejelentés másnapján holtan talált gyermek ügyében a lefolytatott államigazgatási eljárás eredményét nem fogadta el, a fellebbezésére indult II. fokú eljárás befejezéséről nem kapott értesítést.
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
Érintett alkotmányos jog: 
•	A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) 
Alkalmazott jogszabályok:
•	1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.
36. § (1) A Rendőrség a bűncselekmény elkövetésével alaposan gyanúsítható vagy az eltűnt személy, tárgy felkutatására, továbbá ismeretlen holttest azonosítására körözést rendelhet el.
•	23/1994. (X. 26.) BM rendelet az eltűnt személyek felkutatásának és a rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről
2. § (1) Az eltűnt személy felkutatásáról, valamint a rendkívüli haláleset kivizsgálásáról bejelentésre vagy hivatalból a rendőrség gondoskodik.
(2) A rendőrség eljárására - az e rendeletben, illetőleg az elintézési határidő tekintetében a Kormány rendeletében meghatározott eltérésekkel - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályait kell alkalmazni.
3. § E rendelet alkalmazásában eltűntnek kell tekinteni az ismeretlen helyen tartózkodó személyt, ha
a) életvitelére, személyi körülményeire, foglalkozására tekintettel eltűnésére ésszerű magyarázat nem adható;
b) az eltűnés körülményei, illetve a rendelkezésre álló adatok azt valószínűsítik, hogy az eltűnés jogsértő cselekmény elkövetésével lehet összefüggésben;
4. § (1) E rendelet alkalmazásában rendkívüli az olyan halál, amelynek természetes módon való bekövetkezését a körülmények kétségessé teszik, különösen, ha
a) bekövetkezésének körülményei egyértelműen nem zárják ki, hogy a halált bűncselekmény okozta;
b) baleset okozta, vagy ennek gyanúja merül fel, és a halál bekövetkezésével összefüggésben a felelősség vizsgálata szükséges;
c) öngyilkosság okozta, vagy a körülmények erre utalnak;
e) a halál bekövetkezésének körülményeiből nem lehet megalapozottan következtetni a halál okára, illetőleg arra, hogy a halál természetes módon következett be (tisztázatlan haláleset).
5. § (1) Az eltűnt személy felkutatása és a rendkívüli haláleset kivizsgálása - a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel - a rendőrkapitányság hatáskörébe tartozik.
8. § A Rendőrség az eltűnt személy felkutatása érdekében jogosult az eltűnt személy
a) személyazonosító adatait megismerni;
b) lakókörnyezetében, munkahelyén, szolgálati helyén, egyéb szokásos vagy valószínűsíthető tartózkodási helyein adatgyűjtést folytatni;
c) körözését [Rtv. 36. § (1) bek.] elrendelni, és a feltételek megléte esetén az Interpol Magyar Nemzeti Iroda útján a nemzetközi körözését kezdeményezni;
d) nevét, képmását, az azonosításához szükséges adatait, a tömegkommunikációs eszközök útján nyilvánosságra hozni [Rtv. 36. § (3) bek.];
e) meg találása érdekében díjkitűzést alkalmazni (Rtv. 27. §).
9. § (1) Ha az eltűnt személy gyermekkorú, beteg, illetve koránál fogva vagy egyéb okból magáról gondoskodni képtelen, vagy a körülményekből az állapítható meg, hogy veszélyben van, illetve a környezetére veszélyt jelenthet, és behatárolható az a terület, ahol valószínűsíthetően tartózkodik, a rendőrség jogosult a terület átkutatására.
(2) A terület átkutatása érdekében az eljáró rendőrhatóság vezetője kérheti más szervezet segítségét.
Megállapított tényállás:
	A panaszos beadványa és a Budapesti Rendőr-főkapitányságtól beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg: 
	A 16 éves N.T. 2001. október 12-én délután angol órára indult, de este nem tért haza szülei lakására, ezért édesapja (a panaszos) 21.30 óra körül eltűnés miatt bejelentést tett a BRFK IV. kerületi Rendőrkapitányságon. Az ügyeletes tiszt arra hivatkozott, hogy csak akkor adnak ki körözést, ha az eltűnt személy 24 órán túl sem kerül elő, ezért nem rendelte el a fiú körözését. A bejelentésről a későbbi vizsgálatok során semmilyen feljegyzést, jegyzőkönyvet vagy egyéb dokumentumot nem találtak.
	Másnap reggel N.T. holttestét, a fiú volt általános iskolájának udvarán, a tornaterem mellett találták meg. A BRFK Akció Alosztálya megkezdte a tanúk felkutatását és meghallgatását, a Bűnügyi Technikai Osztály bűnügyi orvos részvételével helyszíni szemlét tartott. Az elsődleges helyszíni adatok alapján a bizottság a halál okaként öngyilkosságot vagy balesetet valószínűsített. Dulakodásra, idegenkezűségre utaló nyomokat nem állapítottak meg. A rendőrorvosi vélemény szerint a halált okozó sérülések magas helyről való leesés vagy leugrás miatt következhettek be. Erre utalt, hogy a holttest megtalálási helyétől néhány méterre volt a lapos tetejű tornaterem tetőzetére vezető tűzlétra. Néhány meghallgatott említette, hogy az iskolába tanítási időn kívül is bejárnak a gyerekek focizni és előfordult, hogy a labda után felmásztak a tornaterem tetejére. N.T. testvére ugyanakkor elmondta, hogy Tamás nem, mert soha felmászni a létrán, mert tériszonya volt. A nyomozók a tetőn semmilyen nyomot vagy anyagmaradványt nem találtak.
	A BRFK Rendkívüli Haláleseti Osztálya 145-1/1390/2001. számon, az eltűnt személyek felkutatásának és a rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről szóló 23/1994. (X. 26.) BM rendelet alapján államigazgatási eljárás keretében intézkedett a hatósági boncolásról. Az Igazságügyi Orvostani Intézetben elvégzett vizsgálatok a rendőrorvosi véleménnyel azonos megállapítást eredményeztek. A szakértői vélemények elkészítésének késedelme miatt az eljárást a törvényes 30 napos határidőben nem tudták befejezni. Erről, és a késedelem okáról a panaszost 2001. november 13-án, az eljáró szerv írásban tájékoztatta.
	2001. december 4-én a Rendkívüli Haláleseti Osztály az eljárást befejezte, mivel a vizsgálat során bűncselekményre utaló körülményeket nem állapítottak meg, a halál okaként öngyilkosságot, a tornaterem tetejéről való leugrást jelölték meg. 
	A panaszos a határozat ellen fellebbezett, kérte, hogy fia halálának okát vizsgálják felül, mert az öngyilkosságot kizárhatónak, a baleset bekövetkezését a körülmények alapján kétségbe vonhatónak tartotta. 
	A fellebbezés alapján a BRFK Életvédelmi Osztálya 2001. december 29-én 185-399/2/2001.ált. számon elrendelte a II. fokú eljárást. Az eljárás keretében számos meghallgatásra, további adatgyűjtésre és pótszemlére került sor. A beszerzett adatok értékelése alapján elrendelték az elhunyt exhumálását és két-szakértős igazságügyi boncolását. Az újabb vizsgálatok kizárták a magasból való lezuhanás lehetőségét, azonban a szükségessé vált szövettani vizsgálatok elvégzése több hónapot vett igénybe, ezért az eljárás jelentősen elhúzódott. 
  	Az első és a második orvosszakértői vizsgálat eltérő eredménye következtében újabb igazságügyi szakértőt rendeltek ki. Szükségessé vált igazságügyi fizikus szakértő bevonása is, ezért az eljárás még folyamatban volt, amikor a panaszos az országgyűlési biztoshoz fordult.
	A BRFK Hivatalának vezetője a panaszos beadványa alapján vizsgálatot folytatott a 2001. október 12-én este, a IV. kerületi Rendőrkapitányság ügyeletén tett bejelentés felvételének elmulasztása ügyében. A vizsgálat során a panaszos fényképről felismerte azt a rendőrtisztet, aki a kérdéses napon ügyeleti szolgálatot látott el. Tekintettel arra, hogy az ügyeletessel szemben a Btk. 348. § (1) bekezdésébe ütköző kötelességszegés szolgálatban vétség elkövetésének alapos gyanúja merült fel, a budapesti rendőr-főkapitány utasította a IV. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjét arra, hogy az ügyben a katonai vétségek parancsnoki nyomozásáról szóló 2/1995 (II.10.)BM rendelet alapján a parancsnoki nyomozást folytassa le.
A vizsgálat megállapításai:
	Az ügyben folytatott államigazgatási eljárások beszerzett iratai és a főkapitány tájékoztatása alapján a következőket állapítottam meg:
 	A rendőrség az eltűnt személyekről szóló bejelentéseket követően a rendőrségről szóló törvény (Rtv.), illetve az eltűnt személyek felkutatásának és a rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről szóló belügyminiszteri rendelet alapján teszi meg az eltűnt személy felkutatására irányuló intézkedéseket. Az intézkedések körét és végrehajtásának módját, sorrendjét és időpontját a jogszabályok általában nem tartalmazzák, azokat az adott körülményekre tekintettel, esetenként kell meghatározni.                                   
	N.T. eltűnésének időpontjában a rendőrség körözési feladatait az országos rendőr-főkapitány 11/1996. sz. utasításával kiadott „A rendőrség körözési munkájának ideiglenes szabályzata” tartalmazta. A szabályzat nem rendelkezett arról, hogy a körözést, a bejelentést követően mennyi időn belül kell elrendelni. A személykörözésekkel kapcsolatban a szabályzat 46. pontja előírta, hogy „A személykörözés elrendelése előtt – amennyiben a késedelem veszéllyel nem jár – a keresett személy lakókörnyezetében lehetséges tartózkodási helyeire és kapcsolataira vonatkozóan előzetes tájékozódást kell végrehajtani, meg kell állapítani, hogy a személy mikor, miért, hová, mivel, kivel vagy kikkel, milyen célból, mennyi időre távozott el.”
	A 2001. november 1-én hatályba lépett, a személy és tárgykörözésről szóló 2001. évi XVIII. törvény kiegészítette a rendőrségi törvényt azzal, hogy „ Az eltűnt személy körözését a Rendőrséghez tett bejelentést követő 24 órán belül el kell rendelni, ha tartózkodási helye ez idő alatt nem válik ismertté.”(Rtv. 36/A. (3) bek. )
	Mindezekre figyelemmel az ügyeletes tiszt nem sértett jogszabályt azzal, hogy a lakásáról a délutáni órákban eltávozott N.T. ügyében, a 21.30 órakor tett bejelentés alapján nem intézkedett a körözés elrendeléséről. A bejelentés felvételének elmulasztása miatt és az egyéb, a szakmai szabályok figyelembevételével megtehető intézkedések mérlegelése és az ezekkel kapcsolatos felelősség megállapítása érdekében a budapesti rendőr-főkapitány megtette a szükséges intézkedéseket.
	Az államigazgatási eljárások irataiból megállapítható volt, hogy a haláleset körülményeinek vizsgálata során az érintett rendőri szervek a hatályos jogszabályok szerint jártak el. Értesítési, együttműködési kötelezettségeiknek eleget tettek, a panaszos indítványait figyelembe vették, jogorvoslati kérelmének helyt adtak. Az eljárások elhúzódását, a több szakterületet érintő, illetve megismételt igazságügyi szakértői vizsgálatok idézték elő. Az iratokból kitűnően a vizsgálatok végrehajtását és a szakvélemények elkészítését a rendőrség folyamatosan sürgette, felelősségük a késedelemért nem állapítható meg. 
	A fentiek alapján a panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot lezárom.
Budapest, 2003. szeptember 25.
Takács Albert