OBH 5046/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos 2002 decemberében az országgyűlési biztoshoz benyújtott beadványában előadta, hogy gyermekvédelmi gondoskodásban lett nagykorú, de utógondozottként továbbra is nevelőszülőjénél él. Sérelmezte, hogy nevelőanyja 2002 júniusától kezdődően nem kapta meg az utána járó ellátmányt.
A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdésében foglalt szociális biztonsághoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
A beadványban foglalt panasz nem volt egyértelmű, ezért felkértem a panaszos lakóhelye szerint illetékes bajai jegyzőt arra, hogy a panaszost hallgassa meg, amennyiben lehetősége van rá a szükséges intézkedéseket tegye meg.
A Bács-Kiskun Megyei Gyermekvédelmi Szakszolgálat (a továbbiakban: szakszolgálat) igazgatójától tájékoztatást kértem arról, hogy álláspontja szerint megállapítható-e az utógondozó mulasztása?
Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
•	1997. évi XXXI. Törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Hatályos 2002. 12. 31-ig)
25. § (1) Az otthonteremtési támogatás célja, hogy az átmeneti vagy a tartós nevelésből kikerült fiatal felnőtt lakáshoz jutását, tartós lakhatása megoldását elősegítse.
(2) Otthonteremtési támogatásra jogosult az a fiatal felnőtt, akinek legalább 2 éves időtartamú megszakítás nélküli nevelésbe vétele a nagykorúvá válásával szűnt meg és készpénz- vagy ingatlan vagyonának értéke a nagykorúvá válásakor nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 50-szeresét. (2003. január 1-jétől a 60-szorosát) A készpénzvagyonba a fiatal felnőtt keresményéből származó megtakarítást nem lehet beszámítani.
(4) A támogatás felhasználható építési telek, lakás, családi ház vásárlására, illetve építésére, lakhatóvá tételére, felújítására, bővítésére, bérlakás vagy albérlet bérleti díjának kifizetésére, felújítására, valamint otthonteremtést elősegítő pénzintézeti kölcsön törlesztésére és lakáscélú előtakarékosságra.
(5) Az otthonteremtési támogatás iránti kérelemben nyilatkozni kell a (2)-(3) bekezdésben meghatározott feltételekről, valamint arról, hogy a fiatal felnőtt az otthonteremtési támogatás felhasználásában az utógondozójával - a 26. § (2) bekezdésében meghatározott elszámolás benyújtásáig - együttműködik, illetve az együttműködést vállalja.
93. § (1) A gyámhivatal - a gyám (hivatásos gyám) javaslatára - a fiatal felnőtt kérelmére elrendeli a további utógondozói ellátását, ha létfenntartását önállóan biztosítani nem tudja, nappali tagozaton tanulmányokat folytat, illetve szociális bentlakásos intézménybe felvételét várja.
(2) A fiatal felnőtt az (1) bekezdésben meghatározott esetben továbbra is a nevelőszülő háztartásában, illetve a gyermekotthonban vagy utógondozó otthonban maradhat.
126. (7) A fiatal felnőttek utógondozói ellátása ügyében az a gyámhivatal illetékes, amely az önjogúvá válással összefüggésben döntött.
•	149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Hatályos: 2002. 12. 31-ig)
121. § (1) Az utógondozás elrendeléséről szóló határozatban a gyámhivatal dönt az utógondozó kirendeléséről és a gondozás időtartamáról, amely legfeljebb a fiatal felnőtt 24. évének betöltéséig tart.
(2) Amennyiben a fiatal felnőtt az utógondozás időtartama alatt otthonteremtési támogatásban részesül, az utógondozás időtartama meghosszabbodik az otthonteremtési támogatás elszámolásának időpontjáig.
(3) Utógondozóként a gyámhivatal…b) a volt gondozott fiatal felnőtt részére a gyermekotthon vagy a gyermekvédelmi szakszolgálat családgondozóját rendeli ki.
122. § (1) A kirendelt utógondozó negyedévente, illetve a gyámhivatal felhívására szükség szerint, valamint a kirendelés megszűnésekor köteles tájékoztatást adni a gyámhivatalnak az utógondozás eredményéről.
(2) A gyámhivatal az utógondozást megszünteti, ha… b) a fiatalkorú vagy a fiatal felnőtt pártfogó felügyeletét elrendelték, kivéve, ha a fiatal felnőtt otthonteremtési támogatásban részesült.
A tényállás és a vizsgálat megállapításai 
Baja Város Polgármesteri Hivatalának Városi Gyámhivatala (a továbbiakban: gyámhivatal) a panaszost meghallgatta. A gyámhivatal által felvett jegyzőkönyv szerint a panaszos 18. életévének betöltése után kérte az utógondozói ellátását, melyet az önjogúvá válásáról döntő lajosmizsei gyámhivatal engedélyezett számára. A panaszos továbbra is volt nevelőszülőjénél maradt, a gyámhivatal a szakszolgálat munkatársát rendelte ki utógondozójául. A panaszos jegyzőkönyvbe mondta, hogy utógondozójával a kapcsolata megromlott, úgy érzi ügyeit nem intézi megfelelően, nem volt segítségére az otthonteremtési támogatás benyújtásában. Utógondozói ellátását 2002. június 15-én megszüntették, azt - fellebbezése nyomán - csak 2002. szeptember 26-án rendelték el ismét. Nevelőanyja két hónapig nem kapta meg az utána járó ellátmányt. A panaszos kérte, hogy részére új utógondozót rendeljen ki a gyámhivatal, továbbá azt is, hogy nevelőanyja részére visszamenőlegesen utalják ki a 2002 nyarán kiesett ellátmányt.
A gyámhivatal vezetője tájékoztatott arról, hogy a jegyzőkönyv felvétele után felkérte a szakszolgálatot arra tegyen javaslatot az új utógondozó személyére.
A panaszossal felvett jegyzőkönyv kézhezvétele után a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának (a továbbiakban: megyei gyámhivatal) vezetőjét az abban foglaltak vizsgálatára kértem.
A megyei gyámhivatal vezetője vizsgálata során megállapította, hogy a lajosmizsei gyámhivatal jogszabálysértően állapította meg a panaszos utógondozói ellátásának kezdő és végső időpontját, ezért a panaszos 2002. június 16-tól szeptember 26-áig ellátatlan volt. A megyei gyámhivatal vezetője felügyeleti intézkedés keretében a lajosmizsei gyámhivatal határozatát megváltoztatta, ezzel lehetővé tette azt, hogy a panaszos folyamatos utógondozói ellátásban részesüljön, a nevelőszülő visszamenőlegesen megkaphassa a kiesett pénzbeli ellátmányt. A szakszolgálat 2003. március 10-én kiutalta a nevelőszülőnek a 2002. június 16-ától szeptember 25-éig az utógondozott fiatal felnőtt után járó 224 140 Ft-ot.
A fiatal felnőtt részére a gyámhivatal másik utógondozót rendelt ki.
A szakszolgálat igazgatója válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy megvizsgálta a korábbi utógondozó tevékenységét, véleménye szerint az utógondozó munkáját felelősségteljesen látta el, messzemenően törekedett a fiatal felnőttel való együttműködésre, mulasztást nem állapított meg nála. Az igazgató arról is tájékoztatott, hogy a fiatal felnőtt egy bajai ingatlanban tulajdoni hányaddal rendelkezik, amelynek értéke - Baja Város Polgármesteri Hivatal Önkormányzati Irodája Adóügyi Osztálya által megállapított adó-és értékbizonyítványa szerint - ötmillió forint. A gyermekvédelmi törvény szerint a fiatal felnőtt ingatlanvagyonának értéke meghaladja azt az összeget amely otthonteremtési támogatásra jogosítaná.
Arról, hogy a fiatal felnőtt nem tud együttműködni az utógondozójával a szakszolgálat csupán az ombudsmani vizsgálat megindítása után szerzett tudomást. A fiatal felnőttel felvett gyámhivatali jegyzőkönyv kézhezvétele után az igazgató javaslatot tett az új utógondozó személyére. A szakszolgálat mulasztása csak abban az esetben lenne megállapítható, ha a panaszos közvetenül a szakszolgálat igazgatójának jelezte volna, hogy nem tud utógondozójával együttműködni és a szakszolgálat igazgatója elmulasztotta volna a szükséges intézkedések megtételét.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a panaszossal felvett jegyzőköny felvétele után a gyámhivatal haladéktalanul megkereste a szakszolgálatot annak érdekében, hogy az új utógondozó személyére tegyenek javaslatot, a lajosmizsei gyámhivatal pedig kirendelte az új utógondozót. A gyámhivatalok ezen tevékenysége tehát a panaszos kérelmének megfelelt, alkotmányos jogaival összefüggésbe hozható visszásságot nem okozott. A lajosmizsei gyámhivatal azzal, hogy megszüntette a panaszos utógondozói ellátását megsértette a panaszos szociális biztonsághoz fűződő alkotmányos jogát. Tekintettel azonban arra, hogy a megyei a gyámhivatal a jogszabálysértést felügyeleti intézkedésével korrigálta, a szakszolgálat a nevelőszülőnek járó ellátmányt visszamenőlegesen kiutalta, az ügyet országgyűlési biztosi intézkedés nélkül lezárom.

Budapest, 2003. április 10.

Takács Albert