OBH 5012/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos beadványában arról tájékoztatott, hogy egy, a mátészalkai gyermekvárosban élő kiskorút a nevelője rendszeresen bántalmazza, a fiún komoly külsérelmi nyomok láthatóak. A panaszos állítása szerint a nevelő bántalmazása következtében a gyermeknek 2002 novemberében betört a feje.
A beadvánnyal kapcsolatban felmerült a gyermeket megillető alkotmányos jogok sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. A mátészalkai rendőrkapitányság és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának (a továbbiakban: megyei gyámhivatal) vezetőjét a vizsgálatra kértem fel.  A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat (a továbbiakban: szakszolgálat) igazgatójától tájékoztatást kértem arról, hogy a szakszolgálat számára előírt szakmai ellenőrzés és segítség során a panasszal érintett gyermekotthonban általában, illetve a beadványban nevesített gyermek esetében tapasztaltak-e gyermekbántalmazást?
A megállapított tényállás
A mátészalkai rendőrkapitányság vezetőjét többek között a következők tisztázása kértem fel:
-	A rendőrség tudott-e a kiskorú sorozatos bántalmazásáról, veszélyeztetettségéről? Érkezett-e a rendőrséghez ebben az ügyben bejelentés, történt-e ez alapján intézkedés indult-e  büntetőeljárás?
-	A rendőrség hozott-e határozatot a gyermek más intézménybe való ideiglenes hatályú elhelyezéséről?
-	A kiskorú nevelői bántalmazásával kapcsolatban történt-e rendőri mulasztás?
A rendőrkapitányság vezetője válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy a kiskorú bántalmazása ügyében hatóságukhoz semmilyen bejelentés nem érkezett. A gyermek veszélyeztetettségéről a rendőrségnek nem volt információja, ezért annak megszüntetése érdekében nem intézkedtek, rendőri mulasztás sem állapítható meg.
A megyei gyámhivatal vezetője felkérésemre vizsgálatot folytatott a mátészalkai gyermekotthonban. A vizsgálat során meghallgatták a kiskorút, az ügyben érintett nevelőt, az intézmény igazgató-helyettesét, a gyermek gyámját és az egyéb érintetteket.
Megállapításuk szerint olyan mértékű rendszeres bántalmazás, melynek következtében a gyermeken külsérelmi nyomok keletkeztek, valamint az hogy 2002 novemberében a gyermek feje betörött nem felel meg a valóságnak. A gyermekvárosban nem jellemző a gondozottak fizikai bántalmazása. Ugyanakkor a panasszal érintett nevelő elismerte, hogy „nyakon legyintette” a fiút, illetve „kokit” adott neki.  A nevelő a vizsgálat során elmondta, tisztában van azzal, hogy módszere nem megengedett, sérti a gyermek jogait, ígéretet tett arra, hogy többé ez nem fordul elő.
A megyei gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei önkormányzat Mátészalkai Gyermekotthona ideiglenes működési engedéllyel rendelkezik, mert személyi és tárgyi feltételei nem felelnek meg a jogszabályi előírásoknak. A szakmai létszám megközelítőleg a jogszabályi norma 70%-a, a képesítési arány 90%-os. Az intézmény éves ellenőrzése során a megyei gyámhivatal az intézményt fenntartó Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzatot felhívta a megállapított hiányosságok megszüntetésére. A fenntartó a lehetőségekhez mérten folyamatosan javítja a létszámfeltételeket.
A szakszolgálat igazgatója a gyermek bántalmazásáról az ombudsmani megkeresésből értesült. Vizsgálatukra a kiskorú gyámja azt válaszolta, hogy a gyermekotthon vezetése úgy ítélte meg, hogy a problémát helyileg tudják kezelni, nincs szükség a szakszolgálat segítségére.
A panasszal érintett nevelő korábban polgári szolgálatosként a gyermekotthonban portásként dolgozott, majd egy – a gyermekotthon által indított – belső tanfolyamon szociális gondozói képesítést szerzett, gyermekfelügyelő lett. Az igazgató szerint a tanfolyam vélhetően nem vértezte fel kellő tudással a nehezen nevelhető és magatartási zavarokkal küzdő gyermekek nevelésére. Motivációs módszerei és szakmai alulképzettsége miatt nem tudja megfelelően segíteni a rábízott fiatalok fejlődését.
A szakszolgálat igazgatója a gyermekfelügyelőt meg nem engedett nevelési módszerei miatt szóbeli figyelmeztetésben részesítette.
A szakszolgálat számára előírt szakmai ellenőrzéssel és segítséggel kapcsolatban az igazgató arról tájékoztatott, hogy a szakszolgálathoz 2226 gyermek tartozik, gyámi tanácsadók száma pedig 12. A tanácsadók ezért a jogszabályban előírt havi egyszeri gyermekotthoni látogatást nem tuják tartani, nem tudják megfelelően segíteni és ellenőrizni a nevelőszülők és a gyermekotthonok nevelési tevékenységét. Az igazgató kitért arra is, hogy a szakszolgálat alkalmazásában nincs elegendő megfelelően kiképzett, professzionális szakember, sokan nem szívesen vállalják ezt a nehéz munkát. A mátészalkai gyermekotthonban átlagban 7 nevelő jut 22 gyermekre. (A vonatkozó jogszabály szerint 12 gyermek gondozására 1 nevelőt, 2 gyermekfelügyelőt és 2 gyermekgondozót kell alkalmazni.)
Az ügy jogszabályi háttere
-	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
-	1997. évi XXXI. Törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
6. § (6) A gyermeknek joga van ahhoz, hogy a médiában fejlettségének megfelelő, ismeretei bővítését segítő, a magyar nyelv és kultúra értékeit őrző műsorokhoz hozzáférjen, továbbá hogy védelmet élvezzen az olyan káros hatásokkal szemben, mint a gyűlöletkeltés, az erőszak és a pornográfia.
63. § A gyermekvédelmi szakszolgáltatás - a gyermekotthon e törvényben meghatározott feladatára tekintettel - az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek gyámja (hivatásos gyámja), gondozója egyéni program szerinti gondozási, nevelési tevékenységének segítése és szakmai ellenőrzése érdekében…b) a gyámhivatal megkeresésére, ennek hiányában félévenként hivatalból tájékoztatja a gyámhivatalt a gondozással-neveléssel kapcsolatos feladatok ellátásáról, a gyermek és a szülő kapcsolattartásának alakulásáról, illetve a szülőnek a gyermekét gondozó intézménnyel vagy személlyel való együttműködéséről
-	15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
150. § (1) A szakszolgálat szakmailag folyamatosan segíti és ellenőrzi a gondozott gyermek gyámjának, gondozójának gondozói, nevelői, illetve gyámi tevékenységét, az egyéni gondozási-nevelési tervben foglaltak végrehajtását, az egyéni elhelyezési terv megvalósulását.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megvalósítása érdekében a szakszolgálat munkatársa szükség szerinti gyakorisággal, de legalább havonta egyszer köteles felkeresni a gondozóhelyet és találkozni a gondozott gyermekkel, a gondozóval, a gyámmal. A látogatás során tapasztaltakra vonatkozó megállapításait folyamatosan, írásban dokumentálnia kell.
(3) A szakszolgálat a gyámhivatal megkeresésére, ennek hiányában félévente írásban tájékoztatja a gyámhivatalt a gondozással, neveléssel kapcsolatos feladatok ellátásáról, és javaslatot tehet a gondozott gyermek gondozási helyének megváltoztatására.
152. § Ha a szakszolgálat azt tapasztalja, hogy a gyám a kötelességeit nem teljesíti, vagy nem megfelelően teljesíti, javaslatot tehet a gyámhivatalnak a gyámi jogkör korlátozására, illetve a gyám felmentésére vagy elmozdítására.
159. § (1) E rendelet hatálybalépésekor már működő intézmény fenntartója az 1. számú mellékletben a bölcsődei ellátásra, valamint a szakellátás formáira előírt létszámminimum követelmények végrehajtásáról az alábbi ütemezés szerint gondoskodik:
a) a szakmai munkakörökben alkalmazottak létszáma 2000. december 31-ig el kell, hogy érje a norma 75%-át, b) a szakmai munkakörökben alkalmazottak létszáma 2002. december 1-jéig el kell, hogy érje az 1. számú melléklet szerinti létszámot.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor alkalmazásban álló, az 1. számú mellékletben meghatározott munkakörökben foglalkoztatott dolgozók létszáma az ellátott gyermekek számához viszonyítva nem csökkenhet.

1. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez

A gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás formáinak szakmai létszám irányszámai és létszámminimum normái

 2. 	 Gyermekotthon (max. 40 férőhely, max. 12 gyermek/csoport)	 	 	
 	 gyermekcsoportonként	 	 nevelő ........................................................... 1 fő	
 	 	 	 gyermekfelügyelő ......................................... 2 fő	
 	 	 	 gondozó ........................................................ 2 fő 	
 	 	 	 	 (ha a nevelők száma magasabb, a gyermekfelügyelők, illetve gondozók száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)	
 	 	 	 családgondozó (utógondozó) ............... 10 óra/hét	
 	
 2/a) Lakásotthon (max. 12 fő )	 	 nevelő ........................................................... 1 fő	
 	 	 	 gyermekfelügyelő ......................................... 2 fő	
 	 	 	 gondozó ........................................................ 2 fő 	
 	 	 	 	 (ha a nevelők száma magasabb, a gyermekfelügyelők, illetve gondozók száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)	
 	 	 	 családgondozó (utógondozó) ............... 10 óra/hét	
	
3. 	 Területi gyermekvédelmi szakszolgálat	 	 	
 	 	 	 gyámi, gondozói tanácsadó .................................. létszámuk fenntartói döntés	
 	 	 	 alapján kerül megállapításra	

2. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez

Képesítési előírások a gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás egyes formáiban dolgozók részére
 2. 	 Gyermekotthon	 nevelő	 Szakirányú szakképzettség: 	
 	 	 	 felsőfokú pedagógus szakképzettség, 	
 	 	 	 felsőfokú szociális szakképzettség	
 	 	 	 Szakirányú szakképzettség hiányában: 	
 	 	 	 pszichológus, teológus, szakirányú továbbképzésben mentálhigiéné szakon szerzett felsőfokú szakképzettség	
 	 	 gyermekfelügyelő	 Középfokú: gyermek- és ifjúsági felügyelő (OKJ), 	
 	 	 	 gyógypedagógiai asszisztens (OKJ), 	
 	 	 	 pedagógiai asszisztens (OKJ)	
 	 	 gondozó	 Középfokú: középfokú iskolai végzettség	
 	 	 	 Alapfokú: alapfokú iskolai végzettség vagy alapfokú iskolai végzettség és dajka (OKJ)	

A vizsgálat megállapításai
A mátészalkai rendőrkapitányság a kiskorú bántalmazásáról nem értesült, az ügyben feljelentés hiányában eljárni nem tudtak, ezért a rendőrséget mulasztás nem terheli. A vizsgálat rendőrséget érintő részét - alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság hiányában - országgyűlési biztosi intézkedés nélkül lezárom.
A megyei gyámhivatal vizsgálata megállapította, hogy a beadványban foglaltak csak egy része felel meg a valóságnak. A gyermek rendszeres és olyan mértékű bántalmazására nem került sor, amelyek külsérelmi nyomot okoztak volna, a feje sem törött be. A panasszal érintett gyermekfelügyelő elismerte, hogy alkalmanként kisebb fizikai fenyítésben részesítette a gyermeket. Maga a bántalmazás ténye a gyermeknek az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében rögzítet kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggésben visszásságot okozott. Tekintettel arra, hogy a gyermekfelügyelő belátta, hogy nevelési módszere megengedhetetlen, ígéretet tett arra, hogy a továbbiakban hasonló módszerekkel nem él, a szakszolgálat igazgatójának szóbeli figyelmeztetését a jövőbeli jogsértések elkerülése érdekében elegendőnek tartom, ezért ajánlást nem teszek.
A megyei gyámhivatal vezetője és a szakszolgálat igazgatója jelezte, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Mátészalkai Gyermekotthonában sem a szakmai létszám sem a dolgozók képesítési aránya nem felel meg a jogszabályi előírásoknak. A szakszolgálat igazgatójának tájékoztatása szerint a gyámi tanácsadók száma sincs arányban a gondozott gyermekek létszámával. Mindez a gyermekvédelmi gondoskodásban részesülőknek az állam és társadalom részéről az őket megillető megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz fűződő jogával összefüggésben okoz visszásságot. Ezért az Obtv. 20. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közgyűlés elnökét, hogy terjeszze a jelentést a fenntartó a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat elé azzal az ajánlással, hogy a mátészalkai gyermekotthon személyi és tárgyi feltételei javításának lehetőségét és módját, továbbá a szakszolgálat gyámi tanácsadói létszámának az ellátott gyermekek számával való összhangba hozását vizsgálja felül.

Budapest, 2003. április 10.

Takács Albert