OBH 4946/2002
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László
Az eljárás megindulása:
	A panaszos és ügyvédje azért fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a panaszos által kölcsönadott gépkocsit a kölcsönvevő nem adta vissza. Feljelentései ügyében a nyomozást megtagadták, és amikor tiltott helyen várakozás miatt a rendőrség elszállította gépkocsiját – amelynek a forgalomból való kivonására intézkedett – a rendőrség azt a kölcsönvevőnek adta ki. A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
Érintett alkotmányos jog: 
•	Tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.)
Alkalmazott jogszabályok:
•	143/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet a kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos szabályokról
2. § E rendelet alkalmazásában
g) üzemeltető: a jármű forgalmi engedélyébe bejegyzett tulajdonos, továbbá a tulajdonos bejegyzéséig az érvényes adásvételi szerződés szerinti vevő, illetőleg - a jármű e rendelet szerinti értékesítése kivételével - a jármű forgalmi engedélyébe bejegyzett üzemben tartó vagy az, aki a járművet egyéb jogcímen használja.
7. § (2) Az üzemeltető kérelmére - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a kérelemtől számított négy órán belül a jármű rögzítését meg kell szüntetni, illetőleg az elszállított járművet birtokába kell adni, ha az intézkedés költségét megtéríti, vagy a befizetés tényét az átutalási utalvány feladóvevényével igazolja.
•	48/1997. (VIII. 26.) BM rendelet a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról
A jármű forgalomból történő kivonása
31. § (1) A rendőrhatóság a járművet a forgalomból a forgalmi engedély érvénytelenítésével, a címke eltávolításával és a kivonás tényének a nyilvántartásban történő rögzítésével vonja ki.
(2) A rendőrhatóság a járművet a forgalomból kérelemre vagy hivatalból kivonja. Kérelemre kell a járművet a forgalomból kivonni, ha a tulajdonos, annak megbízottja, az ügygondnok vagy a törzskönyvvel jogszerűen rendelkező más ügyfél kéri.
 (4) A rendőrhatóság a járművet a forgalomból a következő időtartamra vonja ki:
a) a járműnek a jogosult kérelmére történő kivonása esetén a kérelemben megjelölt időtartamra,
32. § (1) A rendőr a forgalmi engedélyt a helyszínen elveheti, illetve a rendszámtáblát érvénytelenítheti a 31. § (3) bekezdés a), d)-l) pontjai esetén, valamint ha a jármű forgalomból történő kivonását a rendőrhatóság elrendelte és a forgalmi engedélyt nem adták le.
(5) A rendőr a forgalmi engedély elvételéről átvételi elismervényt ad, amely - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével - a lakóhelyig vagy a telephelyig történő közlekedésre jogosít. Az átvételi elismervényen a jármű közlekedési sebessége korlátozható.
•	A járművezető, a járműtulajdonos (üzemben tartó) kötelezettségei
33. § (2) A jármű tulajdonosa a rendőrhatóságnak az e célra rendszeresített nyomtatványon 15 napon belül köteles
a) a törzskönyvbe, a forgalmi engedélybe bejegyzett adatokra vonatkozó változást,
(4) A jármű elidegenítése esetén a törzskönyvet és a forgalmi engedély törzslapját a jármű jogszerű megszerzőjének át kell adni.
(5) A gépjármű tulajdonjogában bekövetkezett változást a régi tulajdonos a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül és nyomtatványon a forgalmi engedély személyi lapjának csatolásával a lakóhelye (ennek hiányában tartózkodási helye), székhelye, telephelye szerint illetékes rendőrkapitánysághoz köteles bejelenteni. A rendőrhatóság - kérelemre - a bejelentés tényéről hatósági bizonyítványt ad ki.
(6) A jármű elidegenítésekor az új típusú állandó forgalmi engedély üzembentartói és a bejelentőlapjának adásvételre vonatkozó adatait az eladó, illetőleg a vevő tölti ki, és írja alá. A törzskönyvet, valamint az új típusú állandó forgalmi engedély műszaki és aláírt üzembentartói lapját a jármű jogszerű megszerzőjének át kell adni. A régi tulajdonos az (5) bekezdésben meghatározott kötelezettségét a forgalmi engedély kitöltött bejelentőlapjának rendőrhatósághoz történő eljuttatásával teljesíti.
Megállapított tényállás:
	A panaszos beadványa és a Budapesti Rendőr-főkapitányságtól beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg: 
	A panaszos 1998. szeptember 18-án vásárolta meg B.K.-tól az EPA-243 forgalmi rendszámú Ford Sierra típusú gépkocsit, de a gépkocsi tulajdonjogának átíratását egy éven keresztül elmulasztotta. 1999. október 29-én B.K. kérésére az autót kölcsönadta M.M.-nek, aki többszöri felszólítás ellenére azt nem adta neki vissza. A panaszos többször látta a gépkocsit az M. Miklós által vezetett alapítvány székhelye előtt parkolni. 
	A panaszos 1999. december 21-én feljelentést tett M. Miklós ellen, a BRFK I. kerületi Rendőrkapitányságon. A rendőrség 2000. január 13-án, a Be. 127. § (1) bekezdés a) pont I. fordulata alapján – mivel a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény – megtagadta a nyomozást. A határozat indoklása szerint a kölcsönadásról írásbeli megállapodást nem kötöttek, ugyanakkor az autó volt tulajdonosa B.K. írt egy kölcsönadási bizonylatot M.M. részére, amiről a panaszosnak tudomása volt.
	A panaszos 2000. február 21-én a Dunakeszi Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályán kezdeményezte a gépkocsi forgalomból való kivonását, majd május 26-án ugyanitt ismételten feljelentést tett M.M. ellen. A rendőrség – hivatkozva az I. kerületi Rendőrkapitányság álláspontjára, 2000. június 22-én bűncselekmény hiányában megtagadta a nyomozást. 
A határozat elleni panaszt a Dunakeszi Városi Ügyészség B.1/2001/1. számú határozatával elutasította. Az ügyészség tájékoztatta a panaszost, hogy: ”Annak megvizsgálása és kimondása, hogy a szóbeli kölcsön-szerződés milyen tartalommal keletkezett, milyen jogok illetik, és kötelezettségek terhelik a szerződő feleket, polgári peres eljárásban valósítható meg. Az Alkotmányban írt tulajdonhoz és annak védelméhez fűződő jogok érvényesülésének nem egyetlen, de egyik útja – amennyiben bűncselekmény nem valósult meg – a polgári peres eljárás. Erre figyelemmel egyébként az eljárást követelésének érvényesítésére a feljelentő már polgári bíróságnál kezdeményezte.”
	2000. november 15-én a BRFK közlekedésrendészeti járőre tiltott helyen várakozás miatt a gépkocsit a Közútfelügyeleti Alosztály Írottkő-parki telephelyére szállíttatta. A kocsit még aznap délután kiadták M.M.-nek, aki - mint a gépkocsi üzemeltetője – a szabálysértést elismerte és kifizette a szállítási, illetve tárolási díjat. A rendőrség által kiállított adatlapon az üzemeltető jogcímeként az „egyéb” kategóriát jelölték meg. Az intézkedő rendőr szabálysértési feljelentést tett M.M. ellen. A telephely ügyeletes tisztje, a rendőrség számítógépes nyilvántartása alapján megállapította, hogy a gépkocsit – amely még mindig az eredeti eladó, B.K. nevén szerepelt - ideiglenesen kivonták a forgalomból, ezért a forgalmi engedélyt visszatartotta, és december 12-én kiadta a panaszos részére.
	A panaszos ezt az eseményt is leírva az ügyészséghez fordult, kifogásolva a nyomozást megtagadó határozatokat, illetve azt, hogy a rendőrség kiadta a forgalomból kivont autót M.M.-nek. Az újabb panaszt a Pest Megyei Főügyészség Nf. 755/2001. számú, 2001. február 13-án kelt határozatával a korábbi ügyészi álláspontra utalva elutasította. 
	A panaszos ügyvédje 2002. április 15-én - tekintettel arra, hogy a forgalomból kivont gépkocsit a rendőrség jogosulatlan személynek kiadta - felszólítással fordult a BRFK-hoz, amelyben kérte a gépkocsi értékének, 425 ezer forintnak és kamatainak kifizetését. A BRFK Jogi Osztálya a felszólítást elutasította, mert álláspontjuk szerint a gépkocsit kiadó rendőr jogszerűen járt el. A tulajdonjogi kérdések eldöntése nem a rendőrség hatáskörébe tartozik, ugyanakkor a közterületről elszállított járművet a rendőr annak köteles kiadni, aki a használati jogosultságát, hitelt érdemlően igazolni tudja. Hivatkoztak arra, hogy a panaszos a tulajdonjog megállapítása iránt keresettel fordulhat a bírósághoz. A kártérítési igénnyel kapcsolatban utaltak a Legfelsőbb Bíróság gyakorlatára, amely szerint a szerződéses jogviszonyból eredő követelés érvényesítésének meg kell előznie a szerződésen kívül eső magatartásból eredő követelést, ezért az ügy érdemi elbírálásáig az igény idő előtti.
A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló adatokból megállapítható, hogy az ügyben érintett hatóságok a hatályos jogszabályok szerint jártak el.
	Az eljáró rendőrkapitányságok a körülmények tisztázását követően megalapozottan határoztak a nyomozás bűncselekmény hiányában történő megtagadásáról. A Btk. a sikkasztás elkövetése törvényi magatartásaként határozza meg a dolog jogtalan eltulajdonítását, illetőleg a dologgal való sajátjakénti rendelkezést.
	Az eltulajdonítás megállapításához nem elegendő a birtokban tartás tényének megállapítása. Sikkasztásnál a dolog jogszerűen kerül az elkövető birtokába, éppen ezért a birtokban tartáson túl olyan tevékenységet kell, hogy kifejtsen, mely objektíve valamilyen részjogosítvány hatalmi funkcióját fejezi ki. Különösen a rendelkezési jogok, illetve a használati jog gyakorlása, az elidegenítés, illetve annak tűrése, hogy más személy a dolgot tulajdonosként használja. Nem szükséges azonban, hogy valamennyi jogosultságot gyakorolja az elkövető, a lényeg az, hogy a szándéka a végleges tulajdonállapot változásra irányuljon.
A sajátjaként rendelkezés lényegileg különbözik a jogtalan eltulajdonítástól. Ez az elkövetői magatartás azt jelenti, hogy a terhelt a jogosult személy engedélye nélkül időlegesen tanúsít olyan magatartást, amelyre csak a tulajdonos, vagy annak hozzájárulásával más lenne jogosult. Ilyen, pl. a dolog más birtokába adása, használat időlegesen átengedése, vagy zálogba adása, vagy esetleg más módon megterhelése. Ezekben az esetekben az elkövető szándéka nem a dolog végleges eltulajdonítására, hanem a tulajdonosi rendelkezési jog időleges gyakorlására irányul.
	Az adott esetben a kölcsönzött gépkocsi visszaadásának elmulasztása nem jelenti az eltulajdonítási szándék kifejeződését, és a sajátjaként való rendelkezést sem valósítja meg.
A rendőrség álláspontjának törvényességét igazolták azok az ügyészségi határozatok is, amelyekkel a panaszosnak a nyomozást megtagadó határozatok ellen benyújtott panaszait elutasították. A határozatok indoklása tartalmazta a megfelelő jogi magyarázatot, és útbaigazítást adtak a panaszos részére a tulajdona visszaszerzésére alkalmas eljárásról.  
	Tekintettel arra, hogy a panaszos több mint egy éven át elmulasztotta a gépkocsi átíratását és ezzel tulajdonosi minőségének hatósági bejegyzését; maga is hozzájárult ahhoz, hogy a számára sérelmes helyzet kialakuljon. A gépkocsi előző tulajdonosa nevére szóló forgalmi engedély és az általa kiállított kölcsönadási megállapodás ugyanakkor alkalmas volt arra, hogy M.M. hosszú ideig zavartalanul, a jogszerűség látszatát keltve használja az autót, illetve a hatóságok előtt a jármű „egyéb” jogcímen történő üzemeltetőjeként igazolja magát. Mindezekre tekintettel – figyelemmel a sérelmezett események időpontjában hatályos, a kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos szabályokról szóló 143/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet és a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997. (VIII. 26.) BM rendelet hivatkozott szabályaira is – a rendőrség jogszerűen járt el az elszállított gépkocsi M.M. részére történő kiadása, illetve a forgalmi engedély bevonása esetében is.
	A fentiek alapján a panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot lezárom.
Budapest, 2003. szeptember 25.
Takács Albert