OBH 4904/2002
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter
Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában a jászjákóhalmai önkormányzat hulladékszállítással kapcsolatos szabályozását tartja sérelmesnek. Véleménye szerint a rendelet azzal, hogy minden háztartás számára azonos űrmértékű hulladékgyűjtő edény használatát teszi kötelezővé, nem veszi figyelembe azt a tényt, hogy az egyes ingatlanokon az ott élők számától függően hetente eltérő mennyiségű hulladék keletkezik. Ezért beadvánnyal fordult a polgármesterhez, de választ nem kapott.  
	A panasz alapján az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményének, valamint a 44/A. § (2) bekezdésében foglaltak érintettsége miatt vizsgálatot indítottam. Ennek során megkerestem és tájékoztatást, valamint a panasszal kapcsolatos iratanyag megküldését kértem jászjákóhalma jegyzőjétől. 
Alkalmazott jogszabályok:
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.
226. § (1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit, és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.

•	2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás.
(2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére.
(3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
(4) A szabályosan benyújtott igénylés alapján a települési önkormányzat jegyzője a külön jogszabályban meghatározottak szerint haladéktalanul intézkedik a díjhátralék és a felmerült költségek behajtása érdekében. A behajtott díjhátralékot a települési önkormányzat nyolc napon belül átutalja a közszolgáltatónak. Ha a köztartozás behajthatatlan, a települési önkormányzat - a feladathoz kötött állami támogatás terhére - a behajthatatlanság tényének megállapítását követő nyolc napon belül megtéríti a díjhátralékot a közszolgáltató részére.

•	242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
4. § (1) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;
(4) A fizetendő közszolgáltatási díj az egységnyi díjtétel és a szolgáltatás mennyiségének, illetve gyakoriságának a szorzata.
8. § (1) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egységnyi díjtétel megállapításakor figyelemmel kell lenni arra, hogy a gyűjtőedényzet az ingatlantulajdonos vagy a közszolgáltató tulajdona-e. Ha a gyűjtőedényt külön bérlettel a közszolgáltató biztosítja, annak költsége a díjtétel megállapításánál nem vehető figyelembe.
(5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.
•	Jászjákóhalma Község Önkormányzatának 7/2001. (VI. 21.) számú rendelete a helyi környezet védelméről, a közterültek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról
Az érintett alkotmányos jogok:
•	1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

A vizsgálat megállapításai:
	Megállapítom, hogy mind a 2000. december 31-ig hatályban volt, az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény, mind pedig a 2001. január 1-től hatályos, a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (továbbiakban: Hgt.) szerint az ingatlantulajdonosok kötelesek az ingatlanukon keletkező települési szilárd hulladékot gyűjteni és az arra feljogosított hulladékkezelőnek átadni. Ennek a törvényi rendelkezésnek egészségügyi és környezetvédelmi okai vannak, hiszen minden ingatlanon keletkezik olyan hulladék, amelyet nem lehet komposztálás, elégetés útján megsemmisíteni. 
	A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet (továbbiakban: kormányrendelet) pedig kimondja, hogy „nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja” (8. § (5)).
A tulajdonosok tehát kötelesek a szemétszállítási közszolgáltatást igénybe venni és ezért a díjat megfizetni. Ebből következően azáltal, hogy a panaszos köteles a hulladékszállítást igénybe venni és azért díjat fizetni, alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem történt.
	Jászjákóhalma Község Önkormányzatának a helyi környezet védelméről, a közterületek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról szóló 7/2001. (VI. 21.) számú rendeletének (továbbiakban: rendelet) vizsgálatát követően az alábbiakat állapítom meg. 
A rendelet 15. §-ának (1) és (2) bekezdése szabályozza a hulladékszállítás során igénybe vehető hulladékgyűjtő edények méretét. Eszerint az ingatlan tulajdonosa a háztartásában keletkezett hulladékot köteles 120 literes edényben vagy „megfelelő teherbírású műanyag zsákban” kihelyezni. Minden szállítás alkalmával legfeljebb egy gyűjtőedény vagy két darab műanyag zsák szállítható el egy ingatlan elől. Az igénybevevők által fizetendő szolgáltatási díj összegével kapcsolatban pedig kimondja a rendelet, hogy a díj negyedévente heti egyszeri szállítás esetén 1625 ft, mely összeget a negyedévet követő hónap 15 napjáig kell az ingatlantulajdonosnak megfizetnie (16. § (3) bekezdés). 
Megállapítom, hogy az a rendeleti szabályozás, mely csak a 120 literes hulladékgyűjtő edény, illetve az ennek megfelelő űrtartalmú műanyag zsák használatát teszi lehetővé, nem felel meg a Hgt.-ben, és a kormányrendeletben megfogalmazott arányosság, valamint a Ptk.-ban lefektetett szolgáltatás-ellenszolgáltatás követelményének. A Hgt. ugyanis kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan – egyebek mellett - a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét figyelembe véve kell meghatározni (25. §). A kormányrendelet szerint pedig a közszolgáltatási díj megállapítása egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Ez a települési szilárd hulladék esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja (7. § (2) bekezdés). Jelen esetben azonban a rendelet nem veszi figyelembe, hogy adott ingatlanon mekkora tömegű hulladék keletkezik, hiszen eltérések vannak aközött, hogy egy többtagú család vagy egy idős ember él a háztartásban. 
Az Alkotmánybíróság már több határozatában elemezte az arányosság kérdését. Az 52/1998. (XI. 27.) AB határozat szerint az „igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósíthatja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja.” A 48/2000. (XII. 18.) AB határozat már kifejtette, hogy „a tényleges arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjat az elszállított szemét mennyisége alapján állapítja meg. (…) A közületi díjmegállapítás (szemétszállításra használt edénytérfogat + gyűjtési gyakoriság) már alkalmas a szemét ténylegesen elszállított és ártalmatlanításra kerülő munkamennyiség mint szolgáltatás, és az ehhez kapcsolódó díj, mint ellenszolgáltatás arányosságának megállapítására. A közületi szemétszállítási és ártalmatlanítási szolgáltatás díjfizetési kötelezettségének meghatározása, vagyis a szerződött űrtartalmú szeméttároló edénynek a gyűjtési gyakoriságon alapuló szolgáltatási díja okkal vélelmezhetően a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás tényleges egyenértékűségének érvényesüléséhez vezet. (…) Mivel a tárolóedények űrtartalma és a szemétszállítás gyakorisága a kibocsátott szemét tényleges mennyiségét tükröző normaszámítási mód, az erre alapított szolgáltatási díj megállapítás tehát a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányosságát tükrözi.”
	Mindezek alapján megállapítom, hogy az arányosság körében történő rendeleti szabályozás az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság és a 44/A. § (2) bekezdésében megfogalmazottakkal - a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal – összefüggésben visszásságot okoz. 
	További problémákat vet fel a hulladékszállítási díj megfizetésének elmaradásával összefüggő szabályozás. A rendelet 16. §-ának (5) bekezdése kimondja, hogy a „szolgáltatási díj nem fizetése esetén a fizetésre kötelezettet az esedékességet követően tartozásának rendezésére szólítja fel a szolgáltató. A felszólítást követően a jogszabályban meghatározottak szerint a település jegyzője – a szolgáltató megkeresése alapján – a hátralék meg nem fizetése esetén fizetési meghagyás kibocsátását és behajtását kezdeményezi”. 
	A Hgt. szerint a hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás. A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. Ennek eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti (26. §).
	A Legfelsőbb Bíróság BH 1999. 470. határozatában kimondta, hogy az adók módjára behajtható köztartozások megfizetésére irányuló kereset, fizetési meghagyás elbírálása nem tartozik bírósági hatáskörbe. Ebből következően a rendeletnek a díjhátralék behajtására vonatkozó szabályozása – mely az adók módjára behajtható köztartozás esetén fizetési meghagyásos eljárás megindítására jogosítja fel a jegyzőt - ellentétes a Hgt. vonatkozó rendelkezésével.
A rendelet azáltal, hogy ebben a körben is ellentétbe került a Hgt.-vel, mint magasabb szintű jogszabállyal, visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint a 44/A. § (2) bekezdésében foglaltakkal – a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal – összefüggésben. 
	Végül vizsgáltam a panasznak azt a részét, mely azt sérelmezte, hogy a polgármesternek benyújtott beadványra, melyben a lakosok egy csoportja az arányos hulladékszállítási díj megállapítását kérte, nem érkezett válasz. A jegyző által megküldött iratanyag alapján megállapítom, hogy a 2002. szeptember 4-én kelt kérelemben foglaltakat a képviselő-testület 2002. szeptember 16-i ülésén tárgyalta, ennek tárgyában határozatot is hozott, melyet – tekintettel arra, hogy a beadványban foglaltak tartalma a lakosság egészét érintette – az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szerint közszemlére tétel útján közölt az önkormányzat a lakossággal. 
	Tekintettel arra, hogy a panaszbeadványban foglaltakat az önkormányzat kivizsgálta, erről határozatot hozott, melyet a panaszossal is közölt, megállapítom, hogy e körben alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem történt.
Ajánlás:
Az Obtv. 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében az Ötv. 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja felül a rendelet - különös tekintettel a hulladékszállítási díj megállapításakor az arányosság követelményeire, és díjhátralék behajtására – előírásait, és annak eredményétől függően kezdeményezze a rendelet módosítását.
Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról, esetleges intézkedéseiről az Obtv. 20. §-ában foglaltak alapján 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.
Budapest, 2003. május 27.
Takács Albert