OBH 4810/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság eljárását, mert a 2001. évi tiszai árvíz során Vámosatya községben megsemmisült ingatlanuk után újjáépítésben vagy ingatlanvásárlási támogatásban nem részesültek. A mai napig ideiglenes elhelyezéssel laknak egy ingatlanban, melynek használati joga 2003 márciusában lejárt.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, jogorvoslathoz való jog, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás
A panaszos beadványában előadta, hogy az árvíz következtében ingatlanukat életveszélyesnek nyilvánították, és közölték a családdal, hogy 2001 október végére azt újjáépítik. Ez a mai napig nem történt meg. A családot a két kiskorú gyermekkel a hatóságok elhelyezték Vámosatyán, egy állami tulajdonú ingatlanban, amely  szintén károsodott az árvíz során A panaszos a katasztrófavédelmi szerveken túl a kárenyhítés érdekében a megyei közgyűlés alelnökének, a helyi önkormányzat polgármesterének és a miniszterelnöknek a segítségét is kérte, de panasza nem oldódott meg.
Az eljárás során információt kértem Vámosatya jegyzőjétől, aki válaszában a család szerencsétlen helyzetének ismertetésén túl, maga is az ombudsman segítségét kérte, hogy a család lakhatási gondja mielőbb megoldódjon.
Az iratok között fellelhető, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság 2002. 03. 07-én úgy nyilatkozott, hogy a családnak nem jár kárenyhítés, és a bontási engedély utólagos beszerzésére egyébként sincs lehetőség. (A bontási engedélyt a hatóság 2001. 08. 21-én már kiadta.)
A panaszos a Kincstári Vagyoni Igazgatóságtól is segítséget kért, és vételi szándékot jelentett be arra az ingatlanra, melyben ideiglenesen elhelyezést nyertek. 
A válasz itt is nemleges volt, mert az ingatlant nyilvános árverésen csak később szándékoztak eladni.
Az eddigi tényállásra tekintettel szükségesnek tartottam megismerni a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóságnak és a Kincstári Vagyoni Igazgatóság Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kirendeltség vezetőjének az álláspontját.
A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatója válaszában közölte, hogy a panaszos és férje az árvíz során megsemmisült ingatlant 2001. 03. 06-án – ügyvédi közreműködéssel – vásárolta. Az árvíz Vámosatya községet 2001. 03. 08-án érte el. Tudomásuk szerint – ilyen tényállás ellenére – a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal a panaszos családdal azért nem kötött kártalanítási szerződést, mert a szóban forgó károsodott ingatlan adás-vételi szerződése az árvíz napján köttetett. A kárfelmérés 2001. 03. 15-én kelt, amelyen ekkor még az előző tulajdonos szerepelt.
2002. 06. 20-án a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság jelezte a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatalnak, hogy a panaszos család kártalanításból való kizárása nem volt megalapozott és kérték a hivatalvezető álláspontjának felülvizsgálatát. Ekkor azt is közölték, hogy a panaszos és férje két nappal a víz betörése előtt ügyvéd általi ellenjegyzéssel vásárolta a károsodott ingatlant. Az ügyben indult rendőrhatósági eljárás sem állapított meg semmilyen visszaélést, csupán az előzőekben kifejtett tényállást tárta fel. A főigazgatóság végül nyomatékkal rögzítette, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője a megoldás érdekében intézkedjen.
A Kincstári Vagyoni Igazgatóság Kirendeltség vezetője megkeresésemre nem válaszolt.
A vizsgálat lezárása előtt a panaszos ismételten kétségbeesve kérte, hogy az elmaradt kárenyhítésben legyünk segítségére, mert az állami tulajdonú ideiglenes lakhelyüket el kell hagyniuk.
Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1999. évi LXXIV. törvény a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről
Az Országgyűlés az Alkotmányból, a nemzetközi egyezményekből eredő feladatok teljesítése érdekében, valamint az életet és a vagyonbiztonságot, a természetes és épített környezetet veszélyeztető természeti és civilizációs katasztrófák megelőzése és károsító hatásai elleni védekezés egységes irányítási rendszerének kialakítása és működtetése, továbbá a veszélyhelyzetben, illetve a katasztrófa sújtotta területeken alkalmazható szabályok bevezetése céljából a következő törvényt alkotja:
Általános szabályok
1. § (1) A katasztrófák megelőzése és az ellenük való védekezés (a továbbiakban: katasztrófavédelem) nemzeti ügy. A védekezés egységes irányítása állami feladat.
(2) Minden állampolgárnak, illetve személynek joga van arra, hogy megismerje a környezetében lévő katasztrófaveszélyt, elsajátítsa az irányadó védekezési szabályokat, továbbá joga és kötelessége, hogy közreműködjön a katasztrófavédelemben.
2. § (1) A védekezést és a következmények felszámolását az erre a célra létrehozott szervek és a különböző védekezési rendszerek működésének összehangolásával, valamint a polgári védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Pvt.) alapján létrehozott polgári védelmi szervezetek, a hivatásos katasztrófavédelmi szervek, a hivatásos önkormányzati tűzoltóság, a gazdálkodó szervezetek, a Magyar Honvédség, a Határőrség, a rendvédelmi szervek és az állampolgárok, továbbá az Országos Meteorológiai Szolgálat, az Országos Mentőszolgálat, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat, az önkéntesen részt vevő társadalmi szervezetek, valamint a civil és az erre a célra létrehozott köztestületek, továbbá a nem természeti katasztrófák esetén annak okozója és előidézője, az állami szervek és az önkormányzatok (a továbbiakban együtt: katasztrófavédelemben részt vevők) bevonásával, illetve közreműködésével kell biztosítani.(2) A katasztrófavédelemben részt vevők feladataikat - ha jogszabály másként nem rendelkezik - e törvény alapján, illetőleg a polgári védelmi kötelezettség keretében látják el.
Értelmező rendelkezések
3. § E törvény alkalmazásában:
h) Katasztrófasegély: a katasztrófák következményeinek felszámolása érdekében a katasztrófa sújtotta területen az alapvető életfeltételeknek a központi költségvetésben létrehozott tartalékából történő biztosítása.
i) Katasztrófa sújtotta terület: az a terület, ahol a katasztrófa károsító hatása érvényesül, és ezt a Kormány kinyilvánítja.
j) Katasztrófavédelem: a különböző katasztrófák elleni védekezésben azon tervezési, szervezési, összehangolási, végrehajtási, irányítási, létesítési, működtetési, tájékoztatási, riasztási, adatközlési és ellenőrzési tevékenységek összessége, amelyek a katasztrófa kialakulásának megelőzését, közvetlen veszélyek elhárítását, az előidéző okok megszüntetését, a károsító hatásuk csökkentését, a lakosság élet- és anyagi javainak védelmét, a katasztrófa sújtotta területen az alapvető életfeltételek biztosítását, valamint a mentés végrehajtását, továbbá a helyreállítás feltételeinek megteremtését szolgálják.
•	1025/2001. (III. 23.) Korm. határozat a beregi térségben 2001. év tavaszán keletkezett árvízi károk enyhítéséről
3 A Kormány kötelezettséget vállal arra, hogy
a) az elpusztult vagy megrongálódott lakásokat legalább a veszélyhelyzet bekövetkeztét megelőző minőség és komfortfokozat szerint újjáépíti. Ennek 100%-os fedezetét a költségvetésből biztosítja;
b) az önkormányzati kötelező feladatok ellátásához szükséges épületeket, utakat (tulajdoni, kezelői formáiktól függetlenül), hidakat, egyéb műtárgyakat és kompokat a veszélyhelyzetet megelőző használhatósági szinten helyreállítja. Ehhez a fedezetet 100%-ban a költségvetésből biztosítja.
4. A Kormány az újjáépítéssel kapcsolatos soron kívüli feladatokat az alábbiakban határozza meg:
a) A katasztrófát követő újjáépítés és helyreállítás során a közbeszerzésről szóló 1995. évi XL. törvény 6. §-ának h) pontját kell alkalmazni.......
8. A Tiszán levonuló árvíz kapcsán elrendelt védekezés költségeit a továbbiakban is elsősorban a megyék vis maior kereteiből kell finanszírozni; az azt meghaladó költségeket a költségvetés megtéríti.
•	1033/2001. (IV. 12.) Korm. határozat a 2001. évi tiszai árvíz során károsodott Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei települések helyreállítására és újjáépítésére
2. A helyreállítás és újjáépítés végrehajtásának irányelvei a következők: .....
g) ha a károsult nem fogadja el az építési, újjáépítési szolgáltatást, akkor az állam a lakóépület tényleges kárát téríti meg, melyről a megyei közigazgatási hivatallal köt megállapodást;
•	A Helyreállítási és Újjáépítési Tárcaközi Bizottság  3/2001. (V. 7.) határozat
Helyreállítás csak építési szolgáltatással történhet, a károsodott által aláírt egyszerűsített  szerződés alapján, amelyet a Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének megbízása alapján a települési újjáépítési biztos és az illetékes műszaki ellenőr ír alá, amelyet a Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője ellenjegyez. Megegyezés hiányában az illetékes építési hatóság eljárása alapján kell dönteni.
•	1104/2001. (XI. 12.) Kormány határozat a 2001. évi  tiszai árvíz során károsodott Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei  települések helyreállításáról és újjáépítéséről szóló 1033/2001. (IV. 12.) Korm. határozat módosításáról.
A Kormányhatározat többek között határidők részbeni végrehajtását rögzíti, illetve határidő módosításról rendelkezik, és más technológiai eljárásokat rögzít. A Kormányhatározat nem szól arról, hogy a károsult nem kérheti a kára megtérítését és kizárólag csak építési szolgáltatásra jogosult.
•	179/1999. (XII. 10.) Korm. rendelet a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény végrehajtásárólA katasztrófasegély nyújtásának szabályai16. § (1) A hazai és nemzetközi segítségnyújtásra fordítható előirányzat (vis maior alap) az éves központi költségvetésben külön kerül jóváhagyásra. Az előirányzat felhasználásáról a KKB javaslatát figyelembe véve a Kormány dönt. A végrehajtásba bevont szervek és szervezetek katasztrófa elleni védekezéssel összefüggő visszapótlási költségeiről, a visszapótlás eseteiről, illetve mértékéről a Kormány dönt.
(2) A katasztrófasegély felhasználására vonatkozó döntés-előkészítési feladatokat a KKB végzi és a Kormány dönt annak mértékéről.
(3) A Kormány által jóváhagyott keretből kell biztosítani a katasztrófák következményeinek felszámolása érdekében a katasztrófa sújtotta területen az alapvető életfeltételek biztosításához nyújtandó katasztrófasegélyt.
(4) A keretek elosztására - a katasztrófa sújtotta területek védelmi bizottságainak, valamint a védekezésben részt vevő szervek vezetőinek véleménye alapján - a KKB tesz javaslatot a Kormánynak. A döntésnél az azonos helyzetben lévők esetén előnyben kell részesíteni azon településeket, amelyek a felkészülés, a megelőzés érdekében megtették a lehetőségeknek megfelelő, szükséges intézkedéseket.
(5) A védekezés során felmerülő költségek jogszerű felhasználásáért helyi szinten a polgármesterek, megyei szinten a védelmi bizottságok elnökei a felelősek.
A katasztrófavédelemmel kapcsolatos anyagi-pénzügyi ellátás
17. § (1) A katasztrófavédelem központi védekezési költségeit - az önvédelmi jellegű katasztrófavédelmi szervezetek fenntartási és működési költségei kivételével - az állam viseli, azokat a központi költségvetésben a Belügyminisztérium, illetőleg a minisztériumok és az országos hatáskörű szervek fejezeteiben Katasztrófavédelem cím alatt kell előirányozni.
•	232/1996. (XII. 26.) Korm. rendelet a vizek kártételei elleni védekezés szabályairól
1. § E rendelet alkalmazásában:
3. a védekezés államigazgatási feladatai: a védekezéssel összefüggő rendvédelmi, szociális és egészségügyi hatósági, továbbá a műszaki feladatok ellátásához szükséges munkaerő, eszköz, anyag, felszerelés rendelkezésre állása, valamint a vizek kártételei által fenyegetett területeken az élet- és vagyonbiztonság érdekében végzendő megelőző és operatív feladatok;
•	1987. évi XI. törvény a jogalkotásról
Határozat
46. § (1) Az Országgyűlés, a Kormány, a kormánybizottságok, az önkormányzatok és az önkormányzatok szervei határozatban szabályozzák az általuk irányított szervek feladatait, a saját működésüket, és állapítják meg a feladatkörükbe tartozó terveket.
(2) E rendelkezés nem érinti az (1) bekezdésben felsorolt szerveknek az egyedi határozat meghozatalára vonatkozó jogát.
47. § (1) Az Országgyűlés, a Kormány és a kormánybizottságok határozatainak előkészítésére vonatkozó szabályokat e szervek állapítják meg.(2) Az önkormányzat és az önkormányzat szervei határozatának előkészítésére vonatkozó szabályokat az önkormányzat szervezeti és működési szabályzata állapítja meg.
48. § (1) Az Országgyűlés és a Kormány elrendelheti egyes határozatainak a Magyar Közlönyben való közzétételét.
(2) Az önkormányzatok és az önkormányzat szervei határozataikat a hivatalos lapjukban, illetőleg a helyben szokásos módon tehetik közzé.
A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszost és családját tévesen zárták ki a kártalanítási lehetőségből, annak ellenére, hogy már 2001. 08. 21-én bontási engedéllyel rendelkeztek, illetve az ügyben érintett három hatóság közül kettő kifejezetten javasolta és kérte a kárenyhítési megállapodás megkötését. A két támogató hatóság a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság volt. A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal ennek ellenére a mai napig nem intézkedett, holott többszörösen bebizonyosodott, már a rendőrhatósági nyomozás útján is, hogy az árvízi katasztrófa előtt két nappal vásárolta a panaszos házaspár a károsodott ingatlant.
Ilyen tényállás mellett elfogadhatatlan, hogy a család a két kiskorú gyermekével ma is bizonytalanságban él, ideiglenes lakhelyükről el kell menniük és egyetlen hatóság sem intézkedett annak érdekében, hogy a család soron kívüli pénzbeli támogatással esetleg  ingatlant vásárolhasson. A beregi újjáépítéskor a hatóságok meg sem kísérelték a panaszos család meglévő ingatlanán az újjáépítést, de csereingatlan megvásárlásáról sem gondoskodtak, és olyan határozat meghozataláról sem intézkedtek, amely valós tényekre alapozva zárta volna ki a családot a kárenyhítésből.
A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a feltárt súlyos mulasztással a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz, jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. Visszásságot okozott továbbá a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság is, mivel a több mint két éve fennálló állapot megszüntetéséről nem intézkedtek és hallgatásukkal hozzájárultak e rendkívül sérelmes állapot fenntartásához, annak ellenére, hogy a maguk részéről tisztázottnak tekintették a kártalanítás jogosságát.
Kezdeményezés
1.	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatalt vezető főosztályvezetőt, hogy a panaszos család ügyében a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság együttműködésével – a panaszos család bevonásával – soron kívül intézkedjen a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság 2002. 06. 20-án kelt megkeresésben foglaltak teljesítéséről, és tegyen további lépéseket, hogy az érintett hatóságok együttműködésével a kárenyhítés mielőbb megvalósuljon.
2.	A BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatóját és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatóját arra kérem, hogy együttműködésükkel segítsék elő, hogy a több mint két éve fennálló sérelmes állapot mielőbb megszűnjön, és a család elhelyezése megoldódjon.
Kérem a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatalt vezető főosztályvezetőt, a BM  Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatóját és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatóját, hogy a kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjukról és a megtett intézkedésükről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2002. április 15.

Takács Albert