OBH 4511/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A Lakitelken üdülőingatlannal rendelkező panaszos beadványában az üdülőövezetben üzemelő vendéglátó-egységek zajos működését sérelmezte.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz és a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
Lakitelek Polgármesteri Hivatala rendelkezésemre bocsátotta a környezetvédelemről szóló helyi rendeletet.
A megállapított tényállás
2000. augusztus 20-án 28 üdülőtulajdonos a Tőserdőben működő zenés szórakozóhelyek zavaró működése miatt fordult Lakitelek polgármesteréhez. Beadványukban panaszuk vizsgálatát és a törvénysértő magatartás megtiltását kérték.
A panaszos 2000. december 22-én a válasz elmaradása miatt a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatalhoz fordult. A Hatósági főosztály vezetője 2001. január 12-én tájékoztatást kért Lakitelek jegyzőjétől az ügyben tett intézkedéseiről.
Lakitelek jegyzője 2001. január 24-én arról tájékoztatta a panaszost, hogy a 2001. évi üdülési szezonban a polgármesteri hivatal dolgozói rendszeresen ellenőrizni fogják a vendéglátó-egységek zeneszolgáltatását. Ismertette továbbá a zajkeltő tevékenység korlátozásáról szóló helyi rendelet egyes pontjait.
2001. augusztus 7-én a panaszos Lakitelek Polgármesteréhez és a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal Hatósági Főosztályához fordult. Előadta, hogy a körülmények nem változtak, a helyi rendeletet az üzemeltetők nem tartják be. Külön felhívta a figyelmet az üdülők közvetlen közelében lévő Bombastic diszkó működésére. Ugyanezen a napon a panaszos a Tiszakécskei Rendőrörs közreműködését is kérte.
Az örsparancsnok válaszában arról tájékoztatta a panaszost, hogy az üdülőterületen fokozott rendőri ellenőrzést rendelt el. Ennek során az állomány a szabálysértések elkövetőivel szemben eljárásokat kezdeményezett.
A Közigazgatási Hivatal 2001. augusztus 27-én tájékoztatást kért az első fokú hatóságtól a megtett intézkedésekről, továbbá kérte az ügy érdemében hozott határozat egy példányának megküldését.
Lakitelek jegyzője 2001. szeptember 6-án ismertette a panaszossal a 2001. évi üdülőszezon tapasztalatait. Az ellenőrzések részeként a hatóságok hétvégeken állandó felügyelet alá vonták a gépzenei szolgáltatásra engedéllyel rendelkező Bombastic diszkót és azokat a további vendéglátó-helyeket, amelyek működését a lakosság kifogásolta. A Bombastic diszkó a polgármester felmentése alapján 00.04 óráig működhetett.
2001. szeptember 21-én a Közigazgatási Hivatal utasította Lakitelek jegyzőjét, hogy levele kézhezvételétől számított 8 napon belül hozzon érdemi határozatot.
Az első fokú hatóság 2001. október 4-én a panaszosnak a diszkótartás, illetve zeneszolgáltatás megtiltására irányuló kérelmét elutasította.
2001. december 18-án a Közigazgatási Hivatal a panaszos fellebbezésének helyt adott és a 2119-2/2001. számú határozatot megsemmisítette. A határozat indokolása szerint az első fokú hatóság a tényállást nem tisztázta kellőképpen. Nem hallgatta meg a kérelmezőt, illetve az általa képviselt panaszosokat, csupán az üzemeltetőket, így határozata egyoldalú. Kifejtette, hogy az új eljárás során meg kell hallgatni az üzemeltetőkön kívül a panaszosokat és csak a tényállás alapos tisztázását követően hozható meg az érdemi határozat.
2002. május 23-án a Hatósági Főosztály vezetője – mivel a panaszos jelezte az új eljárás lefolytatásának elmaradását – az érdemi határozat meghozatalára hívta fel Lakitelek jegyzőjét, aki 2002. június 3-án három különböző vendéglátó-hely üzemeltetőjét figyelmeztette „az egység működéséből adódó, illetőleg működéséből következő zajterhelő határérték betartására.”
A Közigazgatási Hivatal 2002. július 19-én a három, figyelmeztetésről rendelkező határozatot megsemmisítette, egyúttal utasította a jegyzőt, hogy a panaszos és társai 2000. augusztus 20-án kelt birtokvédelmi kérelme tárgyában haladéktalanul, de legkésőbb a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül hozzon érdemi határozatot.
2002. augusztus 9-én a Hatósági Főosztály vezetője – a panaszos jelzése alapján – ismét tájékoztatást kért az ügyben tett intézkedésekről.
2002. augusztus 23-án a jegyző a panaszos és társai birtokvédelem iránti kérelmét elutasította azzal az indokolással, hogy az indítványozók beadványukban a birtoksértő személyét nem nevezték meg, a lefolytatott eljárás során pedig nem volt megállapítható a birtoksértő személye.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
16. § (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve, ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
Ptké. 29. § Amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény, a bíróság előtti eljárásra pedig a polgári perrendtartás rendelkezéseit kell alkalmazni.
•	4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről
8. § (1) Az üzletek működési engedély szerinti működését és a kereskedelmi tevékenység folytatására vonatkozó jogszabályi rendelkezések betartását a jegyző, a szakhatóságok, a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a területi fogyasztóvédelmi felügyelőségek ellenőrzik, amelyek együttműködési megállapodás alapján a rendőrséggel együtt közös ellenőrzéseket is folytathatnak.
(4) A jegyző a működési engedélyt visszavonja, ha
e) az üzlet működésével összefüggő zajhatások miatt a lakosság nyugalmának sérelme a 18. § (1) bekezdésében hozott intézkedés ellenére továbbra is fenn áll.
(5) A (4) bekezdés c), d) és e) pontja tekintetében a működési engedélyt visszavonó határozatot a fellebbezésre tekintet nélkül végre kell hajtani.
17. § (1) Vendéglátó üzletben a vendégek szórakoztatására műsoros előadás, zene, tánc rendezhető, továbbá szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék (teke, biliárd, kártyajáték, játékautomata stb.) folytatható, külön jogszabály szerint szórakoztató játékautomata, valamint a II. kategóriás játékterem üzemeltetésére vonatkozó feltételek szerint pénznyerő automata működtethető.
(4) A jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
(5) A (4) bekezdés szerinti határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
18. § (1) A jegyző a külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése, vagy a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárva tartási időszakot rendelhet el.
(3) Az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozó, illetve a kötelező zárvatartási időszakot elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
•	11/2002. (V.22.) sz. önk. rendelet a környezetvédelemről
11. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó hangosító berendezés működtetése és/vagy élőzene szolgáltatása engedélyköteles, a zajkibocsátási határérték kiadására kérelmet kell benyújtani az első fokú környezetvédelmi hatósághoz, az arra rendszeresített nyomtatványon.
(2) A hangosító berendezések működtetésével és engedélyezésével kapcsolatos hatósági feladatokat Lakitelek jegyzője látja el.
(4) A létesítmény tulajdonosa, üzemeltetője a tevékenységét csak jogerős és végrehajtható engedély birtokában kezdheti meg.
a) Az engedély kérelemhez csatolni kell alkalmi (1-2 nap/hó) üzemeltetés esetén:
- 1 db helyszínrajzot, az üzemelési hely 200 méteres környezetének feltüntetésével,
- a zajos tevékenység 1 hónapra eső napjainak számát, a tevékenység napi kezdetének és befejezésének időpontját,
- a zajkeltés módját (diszkózene, élőzene, erősítő berendezés teljesítménye),
- a létesítmény környezetében 100 méteren belül üzemeltetett hangosító berendezéssel rendelkező zenés szórakozóhelyet.
b) Az engedély kérelemhez csatolni kell időszakos (3-6 nap/hó) és rendszeres (7 vagy ennél több nap/hó) üzemeltetés esetén:
- akusztikai szakvéleményt arra vonatkozóan, hogy a hangosító berendezés működése során keltett zajszint nem haladja meg a 2. számú mellékletben feltüntetett zajterhelési határértékeket.
(6) Új diszkó, éjjel-nappal nyitvatartó (nonstop) üzlet üzemeléséhez a 200 m-es körzetben az ott lakók előzetes hozzájárulásával adható ki engedély. Amennyiben az engedély kiadása ellen az érintett lakók 50 %-a +1 fő írásban tiltakozik, úgy az engedély megadása megtagadható.
12. § (1) Lakossági panaszok kivizsgálását (a határérték betartását és az üzemelés rendjét) a jegyző jogosult ellenőrizni.
(2) Lakossági panasz, vagy közérdekű bejelentés esetén az engedélyezett, vagy működő helyhez kötött hangosító berendezés által okozott zajterhelés ellenőrzése érdekében műszeres zajmérés, zajvizsgálat rendelhető el, amelyet a vonatkozó MSZ. 18150/1. előírásai szerint kell elvégezni.
14. § (2) Jelentős zajkibocsátással járó alkalmi rendezvények – szabadtéri koncertek – a 11. § (4) bekezdés a) pontja szerint megkért engedély alapján 8.00-24.00 óra között tarthatók.
20. § (1) Azon üzemeltető, aki hangosító berendezését engedély nélkül üzemelteti, vagy bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget, tevékenységének azonnali beszüntetésére kötelezhető.
(2) A hangosító berendezés működtetésénél a határérték betartására irányuló felszólítás utáni túllépés esetén ellenőrző zajmérés alapján a berendezés üzemeltetője a zajvédelem helyi szabályainak megsértése miatt zajbírsággal sújtható. A zajbírság évente többször kivethető.
(4) Amennyiben a hangosító berendezés üzemeltetője fél éven belül ismételten túllépi a rendeletben foglalt határértéket, a polgármester a hangosító berendezés üzemeltetését felfüggesztheti, vagy véglegesen megtilthatja.
•	6/1991. (VI.3.) sz. önk. rendelet a zajkeltő tevékenység folytatásáról (hatálytalan: 2002. május 22-től)
Lakitelek nagyközség önkormányzatának képviselő-testülete azon megfontolás által vezérelve, hogy a település, a településhez tartozó üdülő és természetvédelmi terület nyugalmát, továbbá üdülővendégeinek zavartalan pihenését biztosítsa, illetve elősegítse, rendeletet alkot.
2. § (2) Lakitelek nagyközség közigazgatási területén tilos a zajkeltő tevékenység:
e) pénteken 24 h-tól szombatra virradóan 06 h-ig,
f) szombaton 24 h-tól vasárnapra virradóan 06-ig,
g) vasárnap 22 h-tól hétfőre virradóan 06-ig.
(3) Ezen rendelet szempontjából zajkeltő tevékenységnek minősül:
a) gépi és élőzene szolgáltatás,
b) szabadtéri és zárt térben előadandó zenés rendezvény, kivéve a nem vállalkozói szolgáltatásként szervezett házi rendezvényeket,
c) minden egyéb zajkeltő tevékenység, amely a tilalom időszakán kívüli időben is elvégezhető anélkül, hogy a késedelem nagyobb kár bekövetkezését okozná.
3. § A 2. § (2) bekezdésének a-g pontjában meghatározott tilalom alól, kérelemre, egyedi elbírálás alapján a nagyközség polgármestere eseti, vagy visszavonásig érvényes felmentést adhat.
Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai
1. A hatályos jog a vendéglátó tevékenységet folytató létesítmények környezetet zavaró zajkibocsátása elleni védelemnek többféle közigazgatási hatósági eszközét tartalmazza.
Ilyen hatósági eszközöket biztosít a jegyző számára a Ptk. pl. a birtokvédelem körében (188-192. §).
A belkereskedelmi - így a vendéglátó - tevékenységet folytató üzletek által okozott zaj elleni védelem körében ugyancsak a jegyző számára állapít meg hatásköröket az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet (R.).
Az R. alapján a jegyző az üzlet zavaró működése  miatt a következő intézkedéseket teheti: megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti; továbbá a külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése, vagy a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárva tartási időszakot rendelhet el.
Az R-t módosító 203/2002. (IX.14.)  Korm. rendelettel az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitvatartásának korlátozása, illetve a kötelező zárvatartási időszak elrendelése a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén is lehetővé vált. A hivatkozott külön jogszabály a zaj- és rezgésvédelemről szóló  12/1983. (V.12.) MT rendelet 2. § (3) bekezdése: veszélyes  mértékűnek minősül az a zaj is, amelyre – jellegéből adódóan –  határértéket nem lehet előírni, illetőleg a zajkeltés azonos körülmények  között nem ismételhető, de érzékszervi észleléssel megállapíthatóan emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.
A 203/2002. (IX.14.)  Korm. rendelet az üzletek ellenőrzésének szabályait is módosította. Eszerint az üzletek működési engedély szerinti működését és a kereskedelmi tevékenység folytatására vonatkozó jogszabályi rendelkezések betartását a jegyző, a szakhatóságok, a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a területi fogyasztóvédelmi felügyelőségek ellenőrzik, amelyek együttműködési megállapodás alapján a rendőrséggel együtt közös ellenőrzéseket is folytathatnak.
Fellépési lehetőséget biztosítanak a jegyzők számára a zaj- és rezgésvédelemről, vagy a környezetvédelemről alkotott helyi rendeletek is.
2. Az üdülőtulajdonosok 2000. augusztus 20-án kelt beadványa a következőket tartalmazza: „birtokháborítással felérő törvénysértő magatartását”, „elviselhetetlen estétől-reggelig tartó hangos zenés rendezvényeivel”, „joggal kérjük, hogy a jövőben az üdülő területén illetve körzetében 22.00 óra után zenés rendezvény tartására ne adjon engedélyt az üdülőtulajdonosok hozzájárulása nélkül”.
Az Áe. szerint a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. Erre tekintettel a panaszos és társai 2000. augusztus 20-án kelt beadványa birtokvédelmi kérelem. A hatóság a bejelentést az R. alapján is elbírálhatja, kifejezett birtokvédelemi kérelem esetén azonban a birtokvédelmi eljárás lefolytatása nem mellőzhető.
3. A hatóság a birtokháborítás tárgyában végül 2002. augusztus 23-án hozott – elutasító – határozatot. Természetszerűleg nem dönthetek abban a kérdésben, hogy a kifogásolt vendéglátó-helyek működése milyen mértékben zavarja az üdülőtulajdonosokat. Azt vizsgálhatom, hogy az érintett szerv – Lakitelek jegyzője - kellő körültekintéssel, valamennyi szempont és érdek figyelembe vételével járt-e el.
Az elutasítás alapjául a Polgármesteri Hivatal által megrendelt és 2002. május 4-én lefolytatott zajvizsgálati szakvélemény, illetve az a körülmény szolgált, hogy a panaszos és társai nem nevezték meg a birtoksértő személyét, illetve az az eljárás során sem volt megállapítható.
Figyelembe kell venni, hogy a területen több, zenegépet üzemeltető vendéglátó-hely működik. A szakvélemény szerint az üdülőterület zajterhelését nem lehet úgy vizsgálni, hogy kizárólag a Bombastic diszkó zajkibocsátását veszik alapul.
A birtokvédelem a zavarás tényéből indul ki, tehát a körülmények vizsgálata során csak ennek a ténynek a megállapítása szükséges, ezért e megoldás a környezetvédelemben legjobban alkalmazható objektivitás felé mutat. A zavarás minden olyan jelenségre kiterjeszthető, amely a közfelfogás szerint alkalmas a nyugalmas birtoklás, a dolog feletti zavartalan uralom veszélyeztetésére.
A polgári jogviszonyok megsértése megvalósulhat határértéket el nem érő, de az adott jogviszonyban zavarónak minősülő magatartással is. A polgári jog számára a határérték nem bír ügydöntő jelentőséggel; a birtokvédelmi kérelem elbírálásakor tehát szükségtelen volt a mérési eredmények alapulvétele. A Ptk. nem írja elő, hogy milyen decibel érték jelenti a birtoklás zavarását.
Több, egymás közelében lévő, hasonló jellegű zajforrás esetén nehéz meghatározni, hogy mely egység(ek) működése jelent birtokháborítást. Az eljárás során meghallgatott személyek egy része nem tudta beazonosítani a zavarás forrását, néhányan több egységet is megneveztek.
4. A települési környezetvédelmi programnak tartalmaznia kell – egyebek mellett - a lakossági és közszolgáltatási (vendéglátás, település-üzemeltetés, kiskereskedelem) eredetű zaj-, rezgés- és légszennyezés elleni védelem településre vonatkozó feladatait és előírásait. A települési önkormányzat gondoskodik a települési környezetvédelmi programban foglalt feladatok végrehajtásáról, a végrehajtás feltételeinek biztosításáról, figyelemmel kíséri az azokban foglalt feladatok megoldását, és a programot szükség szerint - de legalább kétévente - felülvizsgálja.
A hangosító berendezések működését zajvédelmi szempontból a környezetvédelemről szóló 11/2002. (V.22.) sz. helyi rendelet szabályozza. A zaj- és rezgésvédelem helyi szabályait tartalmazó rendeletben indokolt lehet a bármilyen technikai eszközzel biztosított hangszórás, hangszolgáltatás időtartamának meghatározása. A zajvédelmi szabályok megszegésének súlyos – ezáltal jogkövető magatartásra ösztönző – következménye lehet, hogy aki engedély nélkül, vagy az engedélyben foglaltaktól eltérő módon végzi tevékenységét, a következő évben nem kaphat engedélyt. Az engedélyezéskor figyelembe kell venni az érintett területen lévő más hangosító berendezés zajkibocsátását is azért, hogy ezek együttes zajkibocsátása se haladja meg a megengedett határértékeket.
Mindenképpen indokolt a helyi rendelet szigorú betartatása, a közterület-felügyelet és a rendőrség fokozott jelenléte és határozott fellépése.
Szükségesnek tartom hangsúlyozni, hogy a jegyző az R. alapján is eljárhat: a műsoros előadás, zene, tánc rendezésének folytatását megtilthatja, az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárva tartási időszakot rendelhet el.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény települési önkormányzati feladatként határozza meg az épített és természeti környezet védelmét, a köztisztaság és településtisztaság biztosítását, a közbiztonság helyi feladatairól való gondoskodást.
A helyi közhatalmat gyakorló önkormányzatnak fokozott kötelezettsége a lakók – ideértve az üdülőtulajdonosokat is - zavartalan nyugalmának biztosítása. Ennek elmaradása a vizsgálat megindításának alapjául szolgáló alkotmányos jogok sérelmével jár.
5. A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. A jegyző a birtokvédelem tárgyában – a Közigazgatási Hivatal kifejezett utasítására – a kérelem benyújtását követően két évvel hozott határozatot. Érdemi határozat hiányában az ügyfél nem élhet az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való joggal. A határozathozatal ilyen mértékű elhúzódása a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
6. Szükséges áttekinteni azokat a szempontokat is, amelyeket a bírói gyakorlat a szórakozóhelyek zavaró működése miatt indult perekben irányadónak tartott.
A Legfelsőbb Bíróság egy korábbi határozatában megállapította, hogy "valamely vendéglátó-ipari egységnek, szórakozóhelynek az idegenforgalommal és általában a városi élettel összefüggő éjszakai üzemben tartási lehetősége, az üzemben tartáshoz fűződő egyébként indokolt érdekek nem adnak alapot arra, hogy ez a tevékenység a lakosság életfeltételeit (amelyek közé tartozik a megfelelő éjszakai nyugalom biztosítása is) károsan befolyásolja. Az ilyen következményekkel is járó tevékenység sérti a települési környezetet.
Ipari, kereskedelmi tevékenység folytatására és ezzel összefüggően az üzlethelyiség nyitva tartására vonatkozó jogosultság sem jogosít senkit arra, hogy ezzel a tevékenységével szomszédait szükségtelenül zavarja.
Az előzőekből következik, hogy valamely ipari, kereskedelmi tevékenységet csak a települési környezetet, a lakossági életfeltételeket károsan nem befolyásoló módon, mások birtoklásának a zavarása nélkül lehet folytatni. Ha tehát az üzlet nyitva tartása esetén a zavarás más módon nem küszöbölhető ki, nem kizárt az éjszakai nyitva tartástól való eltiltás sem. Ebben a kérdésben azonban további bizonyításra van szükség. Megfelelő szaktervezéssel és kivitelezéssel lehet megoldani a helyiségek, nyílászáró szerkezetek, ventillátorok, hangerősítő berendezés által okozott zaj csökkentését. " (BH 1985. 344.)
"Hangos zeneszolgáltatással megvalósított birtokháborítási perben a bíróságnak az eset körülményeire tekintettel meg kell határoznia, hogy milyen műszaki megoldásokkal küszöbölhetőek ki azok a zajok, amelyeket a tulajdonos nem köteles eltűrni." (BH 1992. 100.)
7. Felkérem Lakitelek jegyzőjét, hogy az üdülőterületen lévő vendéglátó-helyek működését, környezetükre gyakorolt hatását a rendőrség bevonásával rendszeresen ellenőrizze és az előírások megszegésének észlelésekor határozottan lépjen fel az üzemeltetőkkel szemben.
Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Lakitelek jegyzője gondoskodjon az állampolgári kérelmek határidőn belüli elbírálásáról.

Budapest, 2003. június 19.

Lenkovics Barnabás