OBH 4113/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa
Az eljárás megindulása:
2001. októberében vizsgáltam a villamos energia törvénynek és végrehajtási rendeletének -a szerződésszegésre vonatkozó - szabályait, illetve a szolgáltatónak a szabálytalan vételezés esetén alkalmazott eljárását. A vizsgálat befejezését követően az ajánlások között szerepelt, hogy az új villamos energiáról szóló törvényben a felemelt díj a szerződésszegés jogkövetkezményeként ne kerüljön alkalmazásra, helyére olyan rendelkezés szülessen, amely a fogyasztó által okozott kárral arányban áll. A 34/1995. (IV. 5. ) Kormány rendelet 17. §-ában meghatározott kihasználási óraszámok módosítására tett ajánlás egy életvitelszerű fogyasztás kiszámításának alkalmazását célozták.
A 2002. decemberében megjelent, a villamos energiáról szóló 2001. évi CX törvény (továbbiakban: törvény)  89. § (1) bekezdése valóban törölte a szerződés megszegésének következményei közül a felemelt díjat. A törvény végrehajtására 2002. augusztusában kiadott, a  180/2002. (VIII. 23. ) Korm. rendelettel (továbbiakban: végrehajtási rendelet) kapcsolatban Imrei Józsefné iü. szakértő, a Magyar Energiafogyasztók Szövetségének elnökségi tagja tett észrevételeket és kérte, hogy alkotmányossági szempontból vizsgáljam meg a rendelet 1/b mellékletének 19. § (1)- (3) bekezdésében foglaltakat, mert az szerinte szűkítve ugyan, de visszaállította a felemelt óraszámot és felemelt díjat. Ennek alapján már úgy készültek el a szolgáltatók üzletszabályzatának tervezetei, hogy a felemelt díj ne csak a szerződés nélküli villamos hálózatra csatlakozókra, hanem  minden fogyasztóra alkalmazható legyen.
Az igazságügyi szakértő felvetése alapján szükségesnek tartottam megvizsgálni a korábbi jelentésben megfogalmazott ajánlások teljesülését, és az elkészült üzletszabályzat tervezetnek az új jogszabályokkal való összevetését abból a szempontból, hogy az üzletszabályzat megfelel-e az alkotmányossági és törvényi követelményeknek.
Érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam, [Alkotmány 2. § (1) bekezdés.]
•	A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. [Alkotmány 13. § (1) bekezdés.]
Alkalmazott jogszabályok 
•	2001. évi CX törvény  
89. § (1) bekezdése, mely szerint a közüzemi szerződés megszegésének következményei a.) díjvisszatérítés, illetőleg pótdíjfizetés; b.) kötbér; c.) kártérítés; d.) a villamosenergia-szolgáltatás felfüggesztése; e.) kikapcsolás a villamosenergia-szolgáltatásból.
89. § (3)- (5) bekezdés: A pótdíj mértékét külön jogszabály tartalmazza. A kötbér a szerződésszegéssel érintett szolgáltatás díja után jár. A kötbér mértékét az üzletszabályzatban kell meghatározni.
90. § (2) bekezdés: a közüzemi fogyasztó köteles a közüzemi szolgáltató részére  a.) pótdíjat fizetni a 88. § a.) pontjában, kötbért fizetni a 88. § b.)-g.) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén.     
91. § (1) bekezdés: A közüzemi szolgáltató a villamosenergia-szolgáltatást felfüggesztheti a 88. §  b.)-f.), valamint az i.)-k.) pontjaiban meghatározott szerződésszegés esetén.
•	A 180/2002. (VIII. 23.) Korm. számú rendelet 
1/a. mellékletének (továbbiakban: VKSz) 
17. § (2) bekezdése, mely szerint a kötbér, pótdíj mértékét, illetve azok fizetésével kapcsolatos eljárásrendet a közüzemi szolgáltató és a hálózati engedélyes üzletszabályzatában kell meghatározni.
(3) bekezdés: A fogyasztó kötbérfizetési kötelezettségének alapja a szerződésszegés, vagy szabálytalan vételezés során vételezett villamos energia mennyiség. A vételezett villamos energia mennyiséget a névleges csatlakozási teljesítmény figyelembevételével az üzletszabályzatban meghatározott módon kell megállapítani.
4. 1/b melléklet (továbbiakban: VHSz) 
19. § (1) bekezdés: Aki szerződés nélkül a hálózati engedélyes hálózatára csatlakozik és onnan villamos-energiát fogyaszt , az  köteles megfizetni a hálózati engedélyesnek az elfogyasztott villamos energia díját, pótdíját, továbbá a hálózati engedélyesnek okozott, igazolt kárát.
(2) bekezdés: Az elfogyasztott villamosenergia-mennyiséget, a hálózati engedélyes hálózatához való csatalakozást biztosító eszköz átvivőképessége( keresztmetszete) alapján meghatározott vételezhető legnagyobb teljesítményérték és évi 1200 óra használati idő , valamint a szabálytalan vételezés időtartamának (ellenkező bizonyítás hiányában egy év) figyelembevételével kell megállapítani.
(3) bekezdés : A (2) bekezdés szerint megállapított villamos energia -mennyiségért, a hálózati engedélyesnek járó díj és pótdíj együttes mértékét a vonatkozó árrendelet szerinti közüzemi, nagykereskedelmi villamos energia díj (Ft./ kWh) 150%-ával, mint egységárral kell megállapítani.
A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
A villamos energiáról szóló új törvény és végrehajtási rendelete is, a felemelt díj helyébe lépő kötbér és pótdíj  mértékének megállapítását az üzletszabályzatra bízta. Ugyancsak üzletszabályzatban kell meghatározni a szerződésszegés vagy szabálytalan vételezés  során vételezett energiamennyiséget.
A törvény, és a végrehajtási rendelete, valamint az üzletszabályzat tervezete szerint a fogyasztó szerződésszegésének egyes eseteire a jövőben  a  következő szabályokat kell alkalmazni:
1. A törvény 88. § a.) pontja szerint, ha a fogyasztó a szerződésben meghatározott villamos teljesítményt túllépi, akkor pótdíjat köteles fizetni. A 94. § szerint az is pótdíjat fizet, aki szabálytalanul, azaz szerződés nélkül vételez villamos energiát. Az új törvény szerint szabálytalan vételezésről kizárólag abban az esetben beszélhetünk, ha az rendszerhasználói szerződés nélkül történik.
A 88. § a.) pontja esetében közüzemi szerződésszegésről van szó, amely a közüzemi fogyasztó és a közüzemi szolgáltató jogviszonyában következik be, a 94. § szerinti esetben a hálózati engedélyes és a rendszerhasználók egymás közti viszonyában szerződés nélküli, szabálytalan vételezésről van szó. A szabálytalan vételezésre vonatkozó szankciót a végrehajtási rendelet 1/b mellékletének (VHSz) 19. §-a szabályozza.
A VHSz a hálózati engedélyes és a rendszerhasználók közötti jogviszony részletes szabályait tartalmazza. A rendszerhasználók a jövőben azok a feljogosított fogyasztók lesznek, akik közüzemi szerződés nélkül, hálózatcsatlakozási szerződéssel vételezhetnek villamos energiát. Lakossági fogyasztók esetében gyakorlatilag nem is fordulhat elő szerződés nélküli vételezés. Ezért kétséges, hogy a végrehajtási rendelet 1/b mellékletének 19. §-ában meghatározott pótdíj, illetve az 1200 óra használati idő alkalmazható -e  a közüzemi szerződés alapján fennálló jogviszonyban.
Véleményem szerint a törvénnyel és a végrehajtási rendelettel is ellentétes az üzletszabályzatnak az a rendelkezése, mely szerint a rendszerhasználói szerződés nélküli szabálytalan vételezés fogalmát kiterjeszti a közüzemi szerződés megszegésének két formájára, ti. amikor a fogyasztó az írásbeli közüzemi szerződésben meghatározott fogyasztási helytől eltérő helyen vételez villamos energiát, vagy a közüzemi szerződésben meghatározott fogyasztási helyen kívüli területre az ELMŰ Rt. hozzájárulása nélkül visz át vagy ad tovább villamos energiát. (törvény 88.§ i.) j.) pont.) A szerződésszegés ezen eseteire a törvény szankcióként a villamosenergia- szolgáltatás felfüggesztését rendeli. Sem a pótdíj, sem a kötbér ezekben az esetekben nem alkalmazható.
Nem ellenzem, ha a 88. § a.) pontjában említett szerződésszegés esetén fizetendő pótdíjat a VHSZ 19. §  (3) bekezdésében  számított módon kell meghatározni, de ha a kétféle pótdíj valójában eltér egymástól, akkor ezek között az üzletszabályzatban célszerű különbséget  tenni.
A pótdíj számításához használt nagykereskedelmi árral kapcsolatban a szakértő szükségesnek tartja a számítás módszerének rögzítését is az üzletszabályzatban. Milyen időszak (a szabálytalan vételezés idején, vagy a számítás idején hatályban lévő nagykereskedelmi árat kell-e alkalmazni) szerinti nagykereskedelmi árral, vagy a téli nyári időszak átlagával, stb. kell-e számolni.
2. A törvény 88. § b.)-g.) pontjában  meghatározott szerződésszegés esetén a fogyasztó kötbért köteles fizetni. A kötbér mértékét az üzletszabályzatban kell meghatározni. A végrehajtási rendelet 1/a  mellékletének (VKSz) 17. § (3) bekezdése szerint a fogyasztó kötbérfizetési kötelezettségének az alapja a szerződésszegés vagy a  szabálytalan vételezés során vételezett villamos energia mennyiség.  A vételezett villamos energia mennyiségét a névleges csatlakozási teljesítmény figyelembevételével  az üzletszabályzatban meghatározott módon kell megállapítani.
A szolgáltató által és a fogyasztó által fizetendő kötbér alapját az üzletszabályzat eltérően szabályozza. A szolgáltató által fizetett napi kötbér alapja  5 kWh fogyasztás, a szakértő által rendelkezésemre bocsátott, áramszolgáltatói mintaszámítás szerint a fogyasztó által fizetendő napi kötbér alapja 13,2 kWh fogyasztás.
A szakértői próbaszámítás szerint a reális fogyasztás 16 A árammérő berendezés mellett napi 4 kWh , 25 A  árammérő berendezés mellett 5,5 kWh. (ld. a mellékelt számításokat)
Az üzletszabályzat tervezete szerinti kötbér  az előterjesztő szerint ha kisebb mértékben is, de a korábbi felemelt díjhoz hasonlóan a szolgáltató kárát meghaladó fizetési kötelezettséget ró a fogyasztóra.
Kifogásolta azt is, hogy amennyiben a szerződésszegő magatartás a beépített áramkorlátozó berendezés befolyásolásával (megkerülésével ) valósult meg, a szerződésszegés időtartamának törvényi vélelme (1 év) ellen az üzletszabályzat enged ellenkező bizonyítást a szolgáltató által vélelmezett 1200 óra használati idő ellen azonban nem.
3. A 88. §  g.) h.) pontjában meghatározott szerződésszegéshez az üzletszabályzat a törvényben foglaltaknak megfelelően a villamos energia szolgáltatásból kikapcsolás és a közüzemi szerződés felmondása szankciót fűzi. Ebből következik, hogy a kötbér tartozás nem alapozhatja meg a sem a szolgáltatásból való kikapcsolást, sem a szolgáltatás felfüggesztését.
Ennek egyértelmű rögzítése az üzletszabályzatból hiányzik.
A fenti tényállás alapján megállapítom, hogy a korábbi jelentésben tett ajánlások az új villamos-energia törvény és végrehajtási rendelete részévé váltak. Ezzel a jogalkotó a jogi szabályozás okozta alkotmányos joggal összefüggő visszásságot kiküszöbölte.
A vizsgálat során tanulmányozásra a Magyar Energia Hivatal az ELMŰ Rt. üzletszabályzatának tervezetét bocsátotta rendelkezésemre.
A üzletszabályzat tervezete a  fentiekben kifejtettek szerint több olyan rendelkezést tartalmaz, amely  közvetlenül veszélyezteti az alkotmányban rögzített  jogbiztonsághoz való jogot azzal, hogy ellentétes az új törvényben és annak végrehajtási rendeletében, továbbá a korábbi jelentésben már hivatkozott, a Polgári Törvénykönyvben található rendelkezésekkel, továbbá a tulajdonhoz való jogot azzal, hogy a fogyasztót a tulajdon terheként olyan mértékű kártérítésre kötelezi, amely nincs arányban a szolgáltatónak okozott kárral.
A készülő üzletszabályzat - tekintve, hogy a kötbér és a pótdíj mértékét ezekben kell meghatározni -  a törvényesség és alkotmányosság érvényesülésének egyik fontos biztosítéka, ezért a Magyar Energia Hivatal, mint felügyeleti szerv elnökének az alábbi ajánlást teszem:
Az elektromos szolgáltató társaságok üzletszabályzatainak jóváhagyása során valamennyi szolgáltatót kötelezze arra, hogy
•	a szabálytalan vételezés fogalmát ne értelmezze a közüzemi fogyasztókra is kiterjesztően.  
A szabálytalan vételezéshez fűződő pótdíj fizetési kötelezettséget ( kivéve a törvény 88. § a.) pontját) kizárólag csak a VHSz által szabályozott jogviszonyokban alkalmazza;
•	a fizetendő napi kötbért, illetőleg annak alapját úgy határozza meg, hogy a kötbér összege igazodjon a fogyasztó által okozott kár mértékéhez.
Az üzletszabályzat kerüljön kiegészítésre a következőkkel:
•	ha a szerződésszegő magatartás a beépített áramkorlátozó berendezés befolyásolásával (megkerülésével) valósult meg, a  kötbér számítása során az 1200 óra használati idő csak ellenkező bizonyítás hiányában legyen alkalmazható;
•	-a kötbér tartozás nem alapozza meg a villamos áram kikapcsolását, vagy a szolgáltatás felfüggesztését.

Budapest, 2002. november 19.

Lenkovics Barnabás