OBH 3816/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Harsányi Ágnes
Az eljárás megindítása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a panaszos sérelmezte, hogy az Adó-és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Zala Megyei Igazgatósága (a továbbiakban: Igazgatóság) folyószámla-kivonatát húsz éve nem létező címre juttatta el; kifogásolta, hogy járulékfizetési kötelezettsége teljesítéséhez - kérelme ellenére - nem kapott készpénz-átutalási megbízást; továbbá nehezményezte, hogy 2001-ben kérte társadalombiztosítási jogviszonyának megszüntetését az Igazgatóságtól, mégis fizetési kötelezettséget állapítottak meg számára a 2002. évre. Végezetül a panaszos szóvá tette leveleiben azt is, hogy az Igazgatóságtól kapott tájékoztatás tartalma szerint járulékfizetési kötelezettségének 2000. október 31-ig tett eleget, annak ellenére, hogy ő az egészségbiztosítási járulékot 2000. december 31-ig megfizette.
A beadvány tartalma alapján az Alkotmányban biztosított, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz való jog és a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. Eljárásom során tájékoztatást kértem az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) elnökétől.
A megállapított tényállás
A beadvány tartalma és az APEH elnökének tájékoztatása alapján az alábbi tényeket állapítottam meg:
Az APEH az adózók lakcímének nyilvántartásához központilag a BM Adatfeldolgozó, Nyilvántartási és Választási Hivatalától (a továbbiakban: BM Központi Hivatal) jut adatokhoz. A BM Központi Hivatal nyilvántartásából származó adat szerint a panaszos külföldre távozott magyar állampolgár, akinek utolsó bejelentett belföldi lakcíme 8900 Zalaegerszeg, Landorhegyi út 14. Az APEH Számítástechnikai és Adóelszámolási Intézete a központilag kiállított folyószámla-kivonatot a panaszos utolsó bejelentett hazai lakcímére küldte.
A sikertelen kézbesítést követően az ismételt postázást az Igazgatóság végezte és a folyószámla- kivonatot a panaszos által megjelölt, az Igazgatósághoz eljuttatott nyomtatványokon szereplő címre küldte. Az APEH elnökének tájékoztatása szerint a panaszos belföldi lakcímének változását csak a nyomtatványokon jelezte, erről - a hivatalos lakcímbejelentés elmulasztása miatt - a BM Központi Hivatalától nem kaphattak információt.
A panaszos és az APEH egyaránt nyilatkoztak arról, hogy a folyószámla-kivonatot az Igazgatóság postázását követően a megjelölt címen 2002. július 24-én, szállásadó megjelöléssel, átvették, aki azt a panaszos részére külföldre továbbította.
Adófizetési kötelezettsége teljesítéséhez a panaszos a korábbi befizetéseihez használt készpénz-átutalási megbízás közlemény rovatában kérte az Igazgatóságtól, hogy küldjenek számára befizetési szelvényeket. A számlatulajdonos, vagyis az APEH a készpénz-átutalási megbízás tőszelvény részét nem kapta meg a postától, ezért a kérésről nem értesülhetett.
2001. decemberében a panaszos levélben kérte az Igazgatóságtól egészségbiztosítási járulékfizetési kötelezettségének megszüntetését. A levél az Igazgatóság iktatási és ügyirat-kezelési rendszerében nem szerepelt. Hivatalunkhoz intézett beadványában a panaszos azt közölte, hogy közönséges levélküldeményként, majd pedig, hogy ajánlott küldeményként juttatta el kérését az Igazgatósághoz. Az APEH elnöke tájékoztatásában megjegyezte, hogy  a panaszos az előírt hivatalos nyomtatványt járulékfizetési kötelezettsége megszüntetése érdekében nem nyújtotta be, azt az Igazgatóság telefonos tájékoztatását követően sem tette meg, ezért adókötelezettsége folyamatosan fennáll.
Az APEH elnöke értesített arról, hogy a panaszos járulékfizetési kötelezettségét 2000. december 31-ig teljesítette, az Igazgatóság 2002. szeptember 16-án kelt tájékoztatásában tévesen határozta meg a teljesítés időtartamát 2000. október 31-vel bezárólag, ezért az APEH elnöke felhívta az Igazgatóság vezetőjének figyelmét az adózók jövőbeni körültekintőbb tájékoztatására.
A vizsgált alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
Az alkalmazott jogszabályok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
70/I. § Minden természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.)
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
(3)
(4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
(5) Az államigazgatási eljárásban mind a magyar, mind a külföldi ügyfelek a törvény előtt teljes egyenlőséget élveznek, és ügyeiket minden megkülönböztetés és részrehajlás nélkül kell elintézni. Az államigazgatási eljárásban anyanyelvét szóban és írásban mindenki használhatja. A magyar nyelv ismeretének hiánya miatt senkit nem érhet hátrány.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be, továbbá jogszabály lehetővé teheti a kérelem elektronikus dokumentumban történő benyújtását, erre a célra elektronikus forma rendszeresíthető.
(2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékletet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell [27. § (3) bek.].
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
(4) A magánszemély az elsőfokú eljárás megindítására irányuló kérelmét az eljárásra hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szerven kívül a lakóhelye vagy munkahelye szerint illetékes jegyzőnél is előterjesztheti.
•	Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény (a továbbiakban: Art.)
15. § (1) Az adózónak az adókötelezettségét érintő olyan változást - a megváltozott természetes azonosító adatok és a 14. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével -, amelyről a cégbíróság, illetve a körzetközponti jegyző külön jogszabály alapján az adóhatóságot nem köteles értesíteni, annak bekövetkezésétől számított 15 napon belül az előírt nyomtatványon közvetlenül az állami és az önkormányzati adóhatóságnak kell bejelentenie.
45. § (1) Az adóhatóság a tudomására jutott adatokat nyilvántartja és megőrzi. A magánszemély adózó azonosításával, adókötelezettségének keletkezésével és teljesítésének ellenőrzésével összefüggésben személyes adatokat tart nyilván és ellenőrizhet.
(2) Más hatóság, közfeladatot ellátó adatkezelő szerv nyilvántartásában szereplő adatot az adóhatóság csak az adózó és az adó megfizetésére kötelezett személy azonosításához, az adókötelezettség, a költségvetési támogatáshoz való jogosultság megállapításához, ellenőrzéséhez, az adózó kérelmére indult adóigazgatási eljárásban a tényállás tisztázásához használhatja fel. Amennyiben törvény megengedi, az adóhatóságok között az adat átadását, illetve a hatósági nyilvántartásokból az adat átvételét az érintett szervezetek megállapodása alapján, az abban foglalt módon, elektronikus úton is lehet teljesíteni.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában felhasználható nyilvántartások:
a) a személyek azonosítására a személyi adat- és lakcímnyilvántartás és a cégnyilvántartás;
b) az adóalap megállapítására és ellenőrzésére, valamint a tényállás tisztázására az ingatlan-nyilvántartás és a gépjármű-nyilvántartás.
Az adóhatóság a személyi adat- és lakcímnyilvántartásból adatot természetes azonosító adattal, illetőleg kapcsolati kódon igényelhet.
(4) A 3. számú mellékletben meghatározott tartalommal az adóhatósághoz adatot szolgáltat:
a) a kifizető,
b) a munkáltató,
c) a biztosító intézet,
d) a földhivatal,
e) az illetékhivatal,
f) a pénzintézet,
g) a vámhivatal és a jegyző,
h) a társadalombiztosítási szerv,
i) az engedélyt kiadó hatóság,
    j) Belügyminisztérium adatszolgáltatásra kijelölt szerve,
k)
l) a megyei (fővárosi) munkaügyi központ,
m) az adóigazgatási azonosításra alkalmas bizonylatot (nyomtatványt) forgalmazó, illetve alforgalmazó,
n) az adókedvezmény (adómentesség) igénybevételére jogosító igazolást kiállító szerv,
o) költségvetési támogatás igénybevételére jogosító igazolás kiállítója.
(5) Az adatszolgáltatásra kötelezett személy adatszolgáltatásának tartalmaznia kell a magánszemély adóazonosító számát.
(6)
(7) Ha törvény bíróságnak, államigazgatási vagy önkormányzati szervnek, köztestületnek az adózó adókötelezettségét érintő, az adóhatósághoz teljesítendő értesítési, tájékoztatási vagy adatszolgáltatási kötelezettséget ír elő, azt - eltérő rendelkezés hiányában - az engedély kiadását, a határozat jogerőre emelkedését, illetőleg az adókötelezettséget érintő esemény bekövetkeztét követő 15 napon belül kell teljesíteni.
(8) Az állami adóhatóság megkeresésre adatot szolgáltat az Országos Egészségbiztosítási Pénztár és az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság igazgatási szervei, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete, továbbá a menekültügyi hatóság (a továbbiakban: igazgatási szervek) részére az adóval összefüggő adatról, tényről, körülményről, ha az valamely ellátás vagy támogatás megállapítása, valamint a folyósítás jogszerűségének ellenőrzése érdekében szükséges. Az igazgatási szerv az adóhatóság megkeresésére az általa kezelt adatról tájékoztatást ad, ha az ellenőrzéshez vagy az adóigazgatási eljáráshoz szükséges.
75. § (1) Az adóigazgatási eljárás hivatalból vagy az adózó kérelmére, bejelentésére, bevallására indul.
96. § (1) Az adóhatóság a bejelentésre, a bevallásra, az adatszolgáltatásra, az 56. § (2) bekezdése szerinti nyilatkozatra, az önellenőrzésre, az adófizetésre és az adófolyószámla egyeztetésére nyomtatványt rendszeresíthet. A bevallás és az adatszolgáltatás az adóhatóság által meghatározott módon, gépi adathordozón is teljesíthető. A rendszeresített nyomtatvánnyal azonos értékű teljesítés, ha az adózó az adóhatóság által jóváhagyott program alapján, számítógéppel előállított és aláírt irat benyújtásával teljesíti a kötelezettségét. A gépi adathordozón teljesített bevalláshoz mellékelni kell az azzal azonos adattartalmú, aláírt iratot is.
•	A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. Törvény
Tv. 4. § (1) A törvény hatálya alá tartoznak a Magyar Köztársaság területén élő magyar állampolgárok, bevándorolt és menekültként elismert személyek.
(2) A külföldön élő, illetőleg a Magyar Köztársaság területét a külföldi letelepedés szándékával elhagyó magyar állampolgárok akkor tartoznak a törvény hatálya alá, ha - a magyar állampolgárságuk igazolása után - kérik adataiknak a nyilvántartásba való felvételét, illetőleg meglévő adataik további kezelését. Adataikat kérelmükre - az archív adatok kivételével - a nyilvántartásból törölni kell.
(3) E törvény hatálya kiterjed a személyiadat-nyilvántartási, az adatkezelési, a lakcímbejelentési eljárásra és - a külföldön élő magyar állampolgárok kivételével - a személyazonosító igazolvánnyal kapcsolatos eljárásra, valamint a személyazonosítás célját szolgáló és jogosultságot igazoló egyéb okmányok kiadásával összefüggő eljárásra.
Tv. 26. § (1) A Magyar Köztársaság területén élő, e törvény hatálya alá tartozó polgár [4. § (1) bekezdés] köteles beköltözés vagy kiköltözés után három munkanapon belül lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címét a települési önkormányzat jegyzőjének nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni (a továbbiakban együtt: lakcímbejelentés).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott polgárnak azt a tényt, hogy a Magyar Köztársaság területét a külföldi letelepedés szándékával elhagyja, illetőleg, hogy három hónapon túl külföldön tartózkodik, a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél vagy az illetékes külföldi külképviseleti hatóságnál kell bejelentenie.
(3) A lakcímbejelentéshez a lakás tulajdonosának vagy a lakás használatára egyéb jogcímen jogosultnak a hozzájárulása szükséges.
(4) A lakcímbejelentés ténye önmagában a lakás használatához fűződő, valamint egyéb vagyoni jogot nem keletkeztet és nem szüntet meg.
(5) A külföldön élő, a 4. § (2) bekezdés alapján a nyilvántartásba felvett polgárnak a lakóhelyét első alkalommal a nyilvántartásba vételt kérő nyilatkozatban, lakóhelyének megváltoztatását pedig - személyesen vagy levélben - a Hivatalnál vagy az illetékes konzuli hivatalnál kell bejelentenie.
(6) A külföldön élő magyar állampolgár magyarországi tartózkodási helyét az illetékes jegyzőnél jelenti be.
Az alkalmazott állami irányítás egyéb jogi eszköze
•	A pénz- és elszámolás-forgalom, valamint a pénzfeldolgozás szabályairól szóló 9/2001. MNB rendelkezés 
34. § (1) Postahelyeknél a bankszámlák javára készpénz-átutalási megbízással teljesíthető készpénzbefizetés.
(2) A postai pénzforgalmi közvetítő tevékenységet végző szervezet (a továbbiakban: Posta) a postahelyeknél befizetett (bevételezett) készpénz-átutalási megbízások összegét a Posta Elszámoló Központ útján juttatja el a bankszámlát vezető hitelintézethez. A Posta a befizetésből származó részletező adatokat a számlatulajdonos részére vagy a számlavezető hitelintézeten keresztül, vagy az erre vonatkozó egyedi szerződések alapján közvetlenül adja át.
35. § (1) Az általánosságban postahelyi befizetés céljára használható készpénz-átutalási megbízás-nyomtatvány két részből (szelvényből) áll:
a) feladóvevényből, ezt a befizető visszakapja az általa teljesített befizetés nyugtájaként;
b) tőszelvényből, amely postai feldolgozási és ellenőrzési célokra szolgál. [A hitelintézet elfogadhat pénztárainál készpénz-átutalási megbízással kezdeményezett készpénzbefizetést az általa vezetett bankszámlák javára, míg a készpénz-átutalási megbízás forgalomba hozatalát (megszemélyesítését) a Postával kötött külön szerződés alapján végezheti el.]
A vizsgálat megállapításai
A panasz vizsgálata során az alábbiakat állapítottam meg:
Az APEH Számítástechnikai és Adóelszámolási Intézete a fent idézett jogszabályi előírások figyelembe vételével, jogszerűen küldte meg a panaszos számára utolsó bejelentett belföldi lakóhelyére a folyószámla-kivonatot a BM Központi Hivatala által szolgáltatott információk alapján. A sikertelen kézbesítést követően az Igazgatóság a rendelkezésére álló adatok alapján továbbította panaszos által az adóhatósági nyomtatványokon fellelhető címére. Nem értékelhető az APEH mulasztásaként, ha a panaszos - az Áe.-ben foglalt együttműködési kötelezettségéhez kapcsolódóan - a lakcímváltozásra vonatkozó bejelentési kötelezettségét nem teljesíti, s ezért utolsó bejelentett belföldi lakóhelye nem egyezik az utolsó tényleges belföldi lakóhelyével.
A folyószámla-kivonat kézbesítése kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem. 
A panaszos készpénz-átutalási megbízás iránti igényének a megbízás közlemény rovatában való feltüntetésével nem kérelem formájában terjesztette elő kérését, mivel a készpénz-átutalási megbízás - rendeltetése szerint - a számlatulajdonos javára befizetett összeg postai elszámolását, dokumentálását szolgálja. A számlatulajdonos, vagyis az APEH, a befizetett összeget kísérő megbízási szelvényt nem is kaphatta meg, mivel a posta nem a készpénz- átutalási megbízás-nyomtatványt továbbítja, hanem a befizetett összegekről tájékoztatja a számlatulajdonost.
Az adóigazgatási eljárás során is figyelembe kell venni az Áe.-nek az eljárás megindítására vonatkozó minimumszabályát, melynek értelmében igény előterjesztésére, kérés megfogalmazására kérelem formájában van lehetőség.
A készpénz-átutalási megbízás iránti igény kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem. 
A panaszos levélben kérte adókötelezettségének (egészségbiztosítási járulékfizetési kötelezettségének) megszüntetését, amely küldemény az adóhatóság nyilvántartásában nem szerepelt. A panaszos beadványa felőli telefonos érdeklődésére az Igazgatóság szóban tájékoztatta őt a nyomtatvány benyújtásának szükségességéről. A tájékoztatás ellenére a panaszos ragaszkodott elküldött levele megkereséséhez, a nyomtatvány előterjesztésétől elzárkózott.  Ez a körülmény független attól a törvényi követelménytől, amelyet az Art. 15. §-a támaszt az adókötelezettség változásának bejelentésére nézve, miszerint a változást az előírt nyomtatványon kell közölni az adóhatósággal, mivel e nélkül az eljárást megindítani nem lehet.
Az adókötelezettség megszüntetése iránti igény kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
Megállapítottam, hogy az Igazgatóság panaszos teljesített adókötelezettségének időtartamáról téves tájékoztatást adott a panaszos számára, azonban az APEH elnöke saját hatáskörében intézkedett annak érdekében, hogy az Igazgatóság pontos tájékoztatást adjon a jövőben az adózók számára.
Az Igazgatóság panaszos adókötelezettségének időtartamáról adott téves tájékoztatásával csekély mértékű, az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében biztosított jogállamiságból eredő jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz és az Alkotmány 13.§ (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozott. Tekintettel azonban arra, hogy az APEH az Igazgatóság tévedését saját hatáskörében megállapította és intézkedett a hasonló esetek jövőbeni megelőzése érdekében, így ajánlást nem teszek. 

Budapest, 2003. május 21.

Takács Albert