OBH 3727/2002
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna
Az eljárás megindulása 
	A panaszos beadványában egyrészt azt sérelmezte, hogy a Győr - Moson - Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal túllépte az ügyintézési határidőt és nem válaszolt sürgető levelére, másrészt azt, hogy a fellebbezésében felvetettekre sem kapott választ, azokat érdemben nem vizsgálták.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot tartottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.
Megállapított tényállás:
	A panaszos szomszédja építési engedélyt kapott a meglévő melegkonyhás vendéglő bővítésére, különböző feltételek kikötésével. A panaszos fellebbezését elbírálva a Győr - Moson - Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal mint másodfokú építésügyi hatóság az első fokú határozatot megsemmisítette, és a megindult építési engedélyezési eljárást megszűntette. Döntését azzal indokolta, hogy az építtető a fellebbezési eljárás alatt építési engedély iránti kérelmét visszavonta, ezért a fellebbezés okafogyottá vált. Az Áe. 11. § (1) bekezdése értelmében az ügyfél az eljárás megindítására irányuló kérelmét  a határozat jogerőre emelkedéséig visszavonhatja. Ilyen esetben pedig a közigazgatási eljárást meg kell szűntetni, kivéve, ha az eljárás hivatalból is megindítható.
Alkalmazott jogszabályok:  (a jelentés melléklete tartalmazza)
Érintett alkotmánys jogok:
•	Alkotmány   2. § (1) bekezdés: A Magyar köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	Alkotmány 13. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság biztosítja  a tulajdonhoz való jogot.
•	Alkotmány 18. §   A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
•	Alkotmány 57. § (5) bekezdés: A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen levő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
•	Alkotmány 70/D. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) bekezdés: Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai:
A panasz két irányú:
Egyrészt a megyei közigazgatási hivatal ügyintézési határidejét sérelmezi, másrészt azt, hogy a fellebbezésben előadott, a panaszos által közérdekű bejelentésnek elnevezett észrevételeket nem vizsgálták ki.
A megyei közigazgatási hivatal eljárását sérelmező panasz alapos. Az Áe. 15. §-a a közigazgatási szerv részére 30 napos ügyintézési határidőt ír elő. Ettől eltérő határidőt tartalmaz az Ét. 34. § (5) bekezdése, amely az építési engedélyezési eljárásra 60 napos ügyintézési határidőt állapít meg. A csatolt iratokból megállapítható, hogy a fellebbezési eljárás során a másodfokú építésügyi hatóság 2002. április 15-én értesítette panaszost, hogy az ügyintézési határidőt 30 nappal meghosszabbította, azonban csak június 28-án hozta meg határozatát. A döntéshozatalra  tehát közel másfél hónappal a törvényes ügyintézési határidőt követően került sor. Figyelemmel arra, hogy a másodfokú hatóság saját hatáskörben pótolta mulasztását, valamint, mert más jellegű, tömeges mennyiségű  más állami feladatot  ebben az időben  kellett ellátnia a közigazgatási hivataloknak, a konkrét ügyben intézkedésre felhívó kezdeményezést nem teszek.
A panaszos másik sérelme arra irányult, hogy a fellebbezésében felvetett egyéb kérdéseket nem vizsgálta meg a hatóság. Ezek a következők: 1.) A vendéglátó egység "meleg büfé" minőségben üzemel. A büfével szemben óvoda, és a közelben 200 méteren belül több oktatási intézmény működik; 2.) Az utcában közcsatorna van, ennek ellenére a büfé nincs bekötve, a nyílt csapadékelvezető árok egy részét befedték, ezért a panaszos ingatlanához folyik a csapadékvíz; 3.) A fából készült vendéglátó egységben PB palackot használnak, ezért legalább fél tucat gázpalackot tárolnak ott, ami az üzlet bezárást követő áramtalanítás hiányában tűzveszélyes; 4.) A helyiség szellőző ventillátora a panaszos ingatlanára nyomja az "erősen szennyezett, cigaretta füstös levegőt", ezért intézkedést kért a panaszos; 5.) Az építtető a telken kutyát tart, az  üzlet bezárása után felügyelet nélkül marad, így ugatása gyakran  megzavarja a panaszos nyugalmát a késő eseti és éjszakai órákban.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a jegyzőtől, hogy folytatott e a fellebbezésben felvetett kérdésekben bármilyen eljárást, illetőleg a panaszos jelezte -e azokat közvetlenül a polgármesteri hivatalnak. A válaszból kiderült, hogy egyik, a fellebbezésben foglalt kérdésben sem volt vizsgálat, a panaszos önálló beadvánnyal e témakörökben a szomszédja kérelmére megadott építési engedély ellen előterjesztett fellebbezését megelőzően beadvánnyal nem élt a polgármesteri hivatalnál.
A rendelkezésre álló iratokból megállapítottam, hogy a másodfokú építésügyi hatóság a fellebbezés indokolásának értékelte a fentebb ismertetett, egyébként nem a fellebbezési eljárás lefolytatására illetékes hatóság hatáskörébe tartozó felvetéseket.
Megállapítottam, hogy a másodfokú építésügyi határozat megalapozott. Az építési engedély iránti kérelmet előterjesztő ügyfél kérelmét visszavonta, ezért a másodfokú hatóság az Áe előírásainak megfelelően járt el. Tévedett ugyanakkor a másodfokú építésügyi hatóság, amikor a panaszos szomszédságában üzemelő vendéglátó egység működésével,  az üzletben elhelyezett PB gázpalackok tárolásával, a csapadékvíz elvezetésével és a kutyatartásra vonatkozó bejelentéseket a fellebbezés alátámasztásának vélte. Ezen kérdések vizsgálata ugyanis az építési engedély iránti kérelemnek helytadó, illetőleg elutasító döntésre semmilyen relevanciával nem bír. A fellebbezésben leírt, de önálló intézkedést igénylő kérelmek jegyzői hatáskörbe tartoznak. Ezért akkor járt volna el helyesen a másodfokú építésügyi hatóság, ha az építésügyi eljárásban dönt, és a beadványt - az Áe.16. § (3) bekezdése alapján annak tartalma szerint kell elbírálni -továbbítja az Áe. 7. § (1) bekezdése alapján az eljárásra illetékességel és hatáskörrel rendelkező jegyzőnek.
Természetesen az első fokú építésügyi hatóságnak is észlelnie kellett volna, hogy a panaszos fellebbezésében olyan kérdések (kérelmek) is megfogalmazódtak, amelyek elbírálása nem a másodfokú építésügyi hatóság hatáskörébe tartoznak, így már a fellebbezés felterjesztése előtt a jegyzői hatáskörbe tartozó kérdésekben az eljárás(oka)t meg kellett volna indítani.
Az üzletek működéséről szóló Korm. rendelet 15. § (1) bekezdése meghatározza azt a távolságot, amelyen belül szeszes italt kimérésére korlátozást ír elő a jogszabály. A panaszos bejelentésére a hatóság annak valóság tartalmát köteles kivizsgálni. A PB gázpalackok tárolása  szabályosságának kivizsgálása, különös tekintettel arra, hogy a panaszos 6 db gázpalack egy helyben tartásáról tett említést, mely olyan mennyiségű gáz tárolására már a cseretelepre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, szintén a jegyző hatáskörébe tartozik a KTM rendelet 7. (1) bekezdése értelmében. A kutyatartásra vonatkozó bejelentésnél pedig vizsgálnia kell a jegyzőnek, hogy az megfelel -e a helyi állattartási rendeletnek, illetőleg tisztáznia kell a panaszossal, hogy bejelentését birtokvédelmi kérelemnek tekinti -e. Ebben az esetben a Ptk szabályai szerint kell a külön eljárást lefolytatnia a hatóságnak.
Figyelemmel arra, hogy a panaszos önálló kérelmeket eljárásom során sem terjesztett elő a jegyzőnek, valamint éppen azt sérelmezte, hogy a beadványában foglaltakat nem bírálták el (nem vizsgálták), a panaszhoz csatolt fellebbezést, annak tartalma miatt, megküldöm a mosonmagyaróvári  jegyzőnek intézkedés céljából
A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a panaszos beadványának csak részbeni (fellebbezés) elbírálásával, az abban előterjesztett többi kérelem figyelmen kívül hagyásával az eljáró hatóságok az Alkotmány  57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joggal összefüggésben visszásságot okoztak, hiszen nem született olyan államigazgatási határozat, amely ellen  - esetlegesen nem tetsző döntéssel szemben - akár a panaszos, akár mint érintett, a  panaszos szomszédja,  fellebbezéssel élhetne. Sérült a panaszosnak a tulajdonhoz fűződő alkotmányos joga is, hiszen a panaszos beadványa a szomszédos ingatlanon tárolt gázpalackok szabályosságát vitatja saját ingatlana állagát féltve. A kutyatartás körülményei vizsgálatának hiánya a panaszos ingatlanának rendeltetésszerű használatával kapcsolatban vetett fel vizsgálandó kérdéseket.
A mulasztásban megnyilvánuló visszásság megszűntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján 

I.) Felkérem Mosonmagyaróvár Város Önkormányzata jegyzőjét, hogy a panaszos beadványában előterjesztett kérelmek alapján folytassa le a szükséges eljárás(oka)t.

II.) Felkérem mind a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, mind Mosonmagyaróvár Város Önkormányzata jegyzőjét, hogy a jövőben körültekintőbben járjanak el, s a hozzájuk érkező beadványokat azok tartalma szerint - szükség esetén több eljárásban -bírálják el, fokozottan ügyelve az anyagi és eljárási jogszabályok maradéktalan betartására.

Budapest, 2002. december

Lenkovics Barnabás

Melléklet az OBH 3727. sz. jelentéshez
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (a továbbiakban: Áe.)
14. § (1) Az ügyfél az eljárás megindításárára irányuló kérelmét a határozat jogerőre emelkedéséig visszavonhatja. Ilyenkor a közigazgatási szerv  az eljárást megszűnteti, kivéve, ha az eljárás hivatalból is megindítható, és a közigazgatási szerv az eljárást folytatja. Az eljárás megszűntetéséről a 13. § (2) bekezdése szerint értesítetteket az eljárás folytatásáról pedig az ügyfelet értesíteni kell.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani.
(3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
42. §. (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
•	1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (a továbbiakban Ét.)
34. § (1) Telekalakításhoz, építmény, építményrész, épületegyüttes megépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, felújításához, helyreállításához, korszerűsítéséhez, lebontásához, elmozdításához, illetve használatbavételéhez, fennmaradásához vagy a rendeltetésének megváltoztatásához (a továbbiakban együtt: építési munka) a jogszabályokban meghatározott esetekben az építésügyi hatóság engedélye szükséges.
(2) Az építésügyi hatósági engedély feltételekhez köthető.
(5) Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.
37. § (1) Az építésügyi hatóság engedélye egyben - az engedélybe foglalt szakhatósági előírások vonatkozásában - szakhatósági engedély is, amely azonban nem menti fel az építtetőt a külön jogszabályok szerint szükséges más hatósági engedélyek megszerzésének kötelezettsége alól.
(2) Az építésügyi hatóság engedélye az építési munkával kapcsolatos polgári jogi igényt nem dönt el.
38. § (1) Építési munkát - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - csak a jogerős és végrehajtható építési engedélynek, továbbá a hozzá tartozó, jóváhagyott - engedélyezési záradékkal ellátott - terveknek és egyéb okiratoknak, valamint jogszabályban meghatározott esetekben az ezek alapján készített műszaki megvalósítási terveknek megfelelően szabad végezni.
•	46/1997. (XII.29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásásokról (a továbbiakban: KTM rendelet)
(1) A rendelet hatálya kiterjed minden - a (2) bekezdésben nem említett - építményre, építményrészre, épületegyüttesre (a továbbiakban együtt: építmény), - a telekalakítás kivételével - az Étv. 34. § (1) bekezdés szerinti építési munkára, továbbá a 9. §-ban meghatározott egyéb építési tevékenységre (a továbbiakban együtt: építési tevékenység), tekintet nélkül annak rendeltetésére, állandó vagy ideiglenes jellegére, továbbá anyagára, illetőleg építési módjára.
7.§ (1) Az építményekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban a 2. sz. mellékletben felsorolt és aszerint az adott esetben érdekelt szakhatóságok működnek közre. Az építésügyi hatóság az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban szakhatósági állásfoglalást igénylő kérdésekben csak az érdekelt szakhatóság hozzájárulásának figyelembevételével rendelkezhet. A szakhatóságok hozzájárulását, állásfoglalását (a továbbiakban együtt: hozzájárulás) megkeresés útján az építésügyi hatóság szerzi be. A szakhatóságokhoz intézett megkereséshez csatolni kell a hozzájárulás megadásához szükséges mellékleteket.
•	4/1997. (I.22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről (a továbbiakban Korm. rendelet)
15. § (1) Tilos melegkonyhás vendéglátó üzlet kivételével szeszes italt kimérni az alsó- és középfokú oktatási, egészségügyi, gyermek- és ifjúságvédelmi intézmény bármely bejáratától számított 200 méteres közúti (közterületi) távolságon belül.
(2) A kereskedő a szeszesital-kimérést köteles az árusítás helye szerint illetékes vámhivatalnak és a rendőrhatóságnak bejelenteni.
(3) A jegyző az (1) bekezdésben megjelölt intézmények hivatali működési idejének lejárta után az árusítás helye szerint illetékes vámhatóság és rendőrhatóság előzetes véleményének figyelembevételével engedélyezheti a szeszes ital kimérését, árusítását.
•	1/1977. (IV.6.) NIM rendelet (a gázenergiáról szóló 1969. évi VII. törvény végrehajtárásól)
(megjegyzés: jelenleg a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI törvény hatályos, a miniszteri rendeletet összhangba került a törvénnyel)
1. § (1)-(2)
(3) A Műszaki Biztonsági Felügyelet (a továbbiakban: Energiafelügyelet) hatósági felügyelete alá tartozó gázüzemi létesítmények és berendezések:
a) gázgyárak és üzemi berendezéseik,
b) gázszolgáltató üzemek és azok berendezései, kivéve, ha a Bányahatósághoz tartoznak,
c) az olajfinomítókon belül létesített gáz-, kőolaj-, és kőolajtermék tároló berendezések,
d) egyedi és speciális célú 140 kW hőterhelésűnél nagyobb gázfogyasztó készülékek, valamint az olajfogyasztó berendezések,
e) föld feletti gáztárolók (a fémből vagy egyéb nem éghető anyagból készült, a gáz tárolására alkalmas hengeres vagy gömbtartály, csőkötegekből összeállított gáztároló) és üzemi berendezéseik, kivéve a vegyi üzemek területén levő tárolókat, valamint azokat, amelyekre a bányafelügyelet műszaki-biztonsági felügyelete kiterjed,
f)
g) turista (legfeljebb 5 kg töltetsúlyig) palackokat töltő berendezés, amennyiben az nem a Bányahatóság műszaki-biztonsági felügyelete alatt álló pébégáz töltő üzemben van.
3. § Nem tartozik a Gt. hatálya alá:
a) a gázturbina,
b) belső égésű motorok gyártása és üzemeltetése,
c) ipari nagyfogyasztók által saját szükségletük kielégítésére szolgáló speciális, gázfogyasztó technológiai célú, egyedi berendezések létesítése - a gáz-, illetőleg olajtüzelő berendezéseik kivételével -,
d) az Országos Mérésügyi Hivatal engedélye alapján forgalomba hozható gázmérő készülék [8/1976. (IV. 27.) MT rendelet],
e) a legfeljebb 5 kg töltetsúlyú turista pébégáz palack,
f) minden olyan készülék gyártása és forgalombahozatala, amelynek névleges teljesítménye a 600 W értéket nem éri el, továbbá a PB-gázzal üzemelő, nem telepített turisztikai célú gázfogyasztó berendezések.
66. § (1) Minden ingatlan tulajdonosa tűrni köteles, hogy gázüzemben fenyegető vagy bekövetkezett veszélyes helyzet elhárítása, illetve megszüntetése érdekében az üzem megközelítése céljából ingatlanát a veszély elhárítására hivatott szervek a szükségeshez képest használják (pl. átjárás). 
2. sz. melléklete  (a továbbiakban: GOMBSZ)
I. fejezet 
B. A gázvezetékekkel és gázberendezésekkel kapcsolatos fogalmak
2. § (1) Gázberendezés alatt értjük mindazon szerelési egységek, szerelvények, alkatrészek összességét, melyek az elosztóvezeték leágazásába beépített első elzáró szerelvénytől a gázfogyasztó berendezésig bezárólag a gáz biztonságos felhasználásához szükségesek.
(20) Fogyasztási hely a gázfelhasználó tulajdonában vagy kezelésében lévő ingatlan, illetve bérlemény, ahol a fogyasztói berendezés, továbbá a gázmérőhely vagy fogyasztási főcsap van.
D. A gázszolgáltatással kapcsolatos fogalmak
4. § (1) Gázszolgáltató
a) az a vállalat, amelynek alapító határozata szerint a gáz szolgáltatása fő tevékenységi körébe tartozik,
b) az a gazdálkodó szervezet vagy magánszemély, amellyel, illetőleg akivel - ha a propánbutángáz eladásához szükséges biztonsági és egyéb követelményeknek megfelelő teleppel rendelkezik - az a) pont szerinti gázszolgáltató eladási hely fenntartására megállapodást köt,
(3) Háztartási fogyasztó az a természetes személy, aki háztartási, főzési, sütési, használati melegvíz-szolgáltató (konyha, fürdőszoba), fűtési és hűtési berendezéseinek kizárólag háztartási célra történő üzemeltetése végett fogyaszt gázt. Háztartási fogyasztásnak kell tekinteni a lakóépületben, a lakók által közösen használt mosókonyhák, továbbá a lakóépületek gázfűtésére és használati meleg víz előállítására engedélyezett központi fűtőberendezéseinek gázfogyasztását.
(5) Ipari fogyasztó az a természetes vagy jogi személy, aki ipari, mezőgazdasági vagy kereskedelmi tevékenység folytatására jogosító hatósági engedéllyel (alapító okirat, iparengedély stb.) rendelkezik, függetlenül attól, hogy a gázt ezen tevékenység keretében technológiai célra vagy attól függetlenül egyéb célra használja fel.
VII. fejezet
A) Általános rendelkezések
1. § A GOMBSZ VII. fejezetének hatálya nem terjed ki a gázszállító és gázelosztó vezetékekkel és azok tartozékaival összefüggő műszaki-biztonsági tevékenységre.
2. § A gázszolgáltatónak a szolgáltatás megkezdése előtt a létesítmény konkrét műszaki ellenőrzése mellett mindig meg kell győződnie az alábbiakról:
a) háztartási fogyasztók, illetve lakóépületek esetében a csatlakozóvezeték és tartozékai, valamint a fogyasztói berendezések az érvényben levő előírásoknak megfelelően készültek-e, és azok biztonságos üzemeltetésének feltételei biztosítva vannak-e;
b) ipari- és kommunális fogyasztó esetében a csatlakozóvezeték és tartozékai (nyomásszabályozó-, mérő-, egyéb szerelvények), az üzembe állításra kerülő fogyasztói vezetékhálózat és tartozékai, valamint az egyes gázfogyasztó berendezések az érvényben levő előírásoknak megfelelően lettek-e kivitelezve, azok üzemképes állapotban vannak-e;
c) PB-gáz fogyasztó esetén a fogyasztói berendezés üzembe helyezésének időpontjára a gázfogyasztó berendezések, szerelvények és a palackok (tartalék palackok) elhelyezésére és üzemeltetésére vonatkozó előírások szerinti feltételeket a fogyasztó biztosította-e.
PB-gázfogyasztó berendezések alkalmazásának további előírásai
60. § (1) Háztartási fogyasztás céljaira legfeljebb 23 kg töltősúlyú palackot szabad használni.
(2) Háztartási fogyasztónak abban a helyiségében, amelyben a gázfogyasztó berendezés van, csak 1 db, egy lakásban legfeljebb 2 db, összesen legfeljebb 35 kg töltetsúlynak megfelelő palackot szabad tartania.
 (5) Nagy konyhák, ipari létesítmények PB-gáz ellátásánál 35 kg töltősúlyú palackok is elhelyezhetők a helyiségben. Ezek száma nagykonyhai és ipari gázfogyasztó berendezésenként 1-1 db, helyiségenként maximum 3 db lehet, azok helyét a gázszolgáltató határozza meg.
(6) Nagykonyhák és ipari létesítmények tartalék palack készletének elhelyezésére vonatkozóan - a tárolt mennyiségtől függően - az "1" és "2" kategóriájú cseretelepekre szóló előírások tartandók be.
•	1959. évi IV. törvény a polgári törvénykönyvről (továbbiakban Ptk.)
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
1960. évi 11. tvr a polgári törvénykönyv végrehajtásáról  (továbbiakban Ptké.) 
26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
(2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.