OBH 3617/8/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna
Az eljárás megindulása: 
A panaszosok beadványukban azt sérelmezték, hogy az ingatlanaik közelében egy Kft telephelyén hulladék és építési törmelék átrakás folyik, naponta több ízben szállítanak és ürítenek konténerekben összegyűjtött törmeléket az ingatlanra.
A panaszosok több hatóságtól is intézkedést kértek, azonban érdemi választ egyik szervtől sem kaptak.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.
Megállapított tényállás
A XV. kerületi jegyző az iratok tanúsága szerint a panaszosok beadványait 2000. október 9-én, 2001. június 20-án, majd 2001. szeptember 10-én továbbította a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőségnek.
A jegyző a beadványokra minden esetben arról tájékoztatta a panaszosokat, hogy továbbította bejelentéseiket a környezetvédelmi hatósághoz, ahonnan választ egy ízben sem kapott. Felhívta a panaszosok figyelmét, hogy személyesen is kérhetnek intézkedést a környezetvédelmi hatóságtól, illetőleg birtokvédelmi eljárást kezdeményezhetnek. Ez utóbbi eljárás azonban kizárólag kérelemre indítható. Az iratok tanúsága szerint az évek óta tartó levelezés azonban a panaszosok problémáját nem oldotta meg. Ezért az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján vizsgálatot kértem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjétől, akinek válaszából kiderült, hogy a Közép–Duna–völgyi–Környezetvédelmi Felügyelőség (a továbbiakban: környezetvédelmi hatóság) helyszíni szemlét tartott a kérdéses telepen, és megállapította, hogy a konténer-lerakodóhely által okozott zajhatás nem nagyobb, mint a szomszédos közút közműforgalma, ezért a panasz kivizsgálása során intézkedést nem tett. Az ÁNTSZ XV. kerületi Intézete az 5152/2000. számú, a kerületi polgármesteri hivatalnak írt levelében arról adott tájékoztatást, hogy a panaszolt ingatlanon a Kft. konténerek átmeneti tárolását végzi, a nagyméretű fémgyűjtő edények építési törmelék tárolását szolgálják. Az ÁNTSZ véleménye szerint a billenőkocsis teherszállító járműről való leürítéskor egyrészt por képződik, másrészt zaj keletkezik. Ez azonban közegészségügyi előírással nem befolyásolható. Felhívta a közegészségügyi hatóság a polgármesteri hivatal figyelmét arra, hogy a kifogásolt tevékenység a telepengedélyezési eljárásról szóló 80/1999. (VI. 11.) Korm. rendelet értelmében engedély köteles, így az arra irányuló eljárásban lehet felülvizsgálni, hogy a terület alkalmas –e a kifogásolt tevékenységre.
A közigazgatási hivatal válaszát követően előzetes vizsgálatra kértem fel a Környezet- és Természetvédelmi Főfelügyelőség vezetőjét, hogy az első fokú környezetvédelmi hatóság miért nem intézkedett az ügyben immár közel két éve, valamint, hogy a kifogásolt tevékenység végzéséhez a környezetvédelmi hatóság engedélye szükséges-e, s ha igen, rendelkezik-e vele a vállalkozó. Amennyiben engedély-köteles tevékenységet folytat a vállalkozó, s engedélye nincs, milyen intézkedés tehető, s azt a hatóság megtette-e. Ha nem, mi az oka.
Az ügy jogszabályi háttere:   mellékletben
Érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) bekezdés: A Magyar köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság biztosítja  a tulajdonhoz való jogot.
18. §   A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
57. § (5) bekezdés: A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen levő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/D. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) bekezdés: Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai:
A panaszosok az elmúlt években többször fordultak intézkedésért a polgármesteri hivatalhoz, ahonnan minden esetben továbbították a kérelmet a környezetvédelmi hatósághoz. A polgármesteri hivatal több ízben kért visszajelzést a környezetvédelmi hatóságtól, azonban sem érdemi intézkedésről, sem bármilyen eljárási cselekményről egyetlen egy esetben sem kapott értesítést. Bár a polgármesteri hivatal tájékoztatta a panaszosokat, hogy birtokvédelmi eljárást, illetőleg polgári peres eljárást kezdeményezhetnek az ingatlanaikat érő, a Kft-től származó kellemetlenség miatt, érdemi intézkedést nem tett az ügyben. A panaszosok a közigazgatási hivatalhoz is fordultak, kifogásolva a jegyző eljárását. A felügyeleti szerv megkeresésemet követően felszólította a jegyzőt, hogy hozzon határozatot az ügyben. A jegyző a kérelmet elutasította, határozatának kézbesítése két ízben is megtörtént. A határozatot annak a panaszosnak a nevére küldték, aki minden beadványt, így több beadványt társai nevében is aláírt  és akinek a címéről „nem kereste” jelzéssel érkezett vissza a küldemény. A hivatalos iratok kézbesítéséről szóló 43/1953. (VIII.20.) MT rendelet   9. §-a alapján a „nem kereste” jelzéssel visszaérkezett határozat kézbesítettnek minősül, és így az jogerőssé vált. A telepengedélyezésről szóló Korm. rendelet legutóbbi módosítása [58/2003. (IV.24.) Korm. rendelet] 2003. június 30-ban állapította meg a határidőt a telepengedély-köteles – de a jogszabály hatályba lépésekor már a  tevékenységet folytatók részére – tevékenység gyakorlásához szükséges  engedély megkérésére. A jogszabály módosítása következtében folyó év október 1. napjától lesz jogosult a jegyző szükség esetén a tevékenység gyakorlását megtiltó, illetőleg korlátozó rendelkezéseket hozni.
A fenti intézkedések alapján megállapítottam, hogy a másodfokú hatóság megkeresésemet követően érdemi intézkedésre hívta fel a jegyzőt, aki annak megfelelően határozattal zárta le az eljárást.
A rendelkezésre álló iratokból megállapítottam továbbá, hogy a jegyző több ízben tájékoztatta a panaszost, hogy a vonatkozó jogszabály alapján telepengedélyezési hatósági jogkörben nem tud eljárni.  Felhívta azonban a panaszos figyelmét, hogy birtokháborítási eljárást kezdeményezhet, ezen hatáskörben azonban csak konkrét kérelemre lehet közigazgatási eljárást lefolytatni. A figyelemfelhívás ellenére a panaszosok birtokvédelmi eljárást nem kezdeményeztek, sőt az egyik panaszos az egyik beadványában kifejezetten a telepengedélyezésről szóló jogszabályra hivatkozott.
A panasz és a rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható volt az is, hogy a kifogásolt tevékenység építési törmelék gyűjtéséből keletkezett inert hulladék átmeneti tárolása, majd elszállításra előkészítése, szállítása. Az első fokú környezetvédelmi hatóság a hozzá továbbított, illetőleg a neki címzett beadványok alapján helyszíni szemlén nem tartotta kifogásolandónak a tevékenységet, azonban érdemi döntést nem hozott, a jegyző megkereséseire nem válaszolt. A Hgt. 14. § (1) bekezdése alapján hulladékkezelési tevékenységnek minősül a hulladék gyűjtése, begyűjtése, szállítása, előkezelése, tárolása, hasznosítása, ártalmatlanítása. A hivatkozott jogszabályhely (2) bekezdése értelmében hulladékkezelési tevékenység kizárólag a környezetvédelmi hatóság engedélyével végezhető. A Hgt. végrehajtására kiadott Korm. rendelet 30. § (3) bekezdése értelmében a rendelet hatályba lépésekor hulladékkezelési tevékenységet végzőknek egy éven belül kell engedélyt kérniük a tevékenység folytatására. A Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség megkeresésem alapján tett intézkedésére az első fokú környezetvédelmi hatóság, figyelembe véve a fenti jogszabályi előírásokat, azonnal végrehajtható határozattal megtiltotta a kifogásolt tevékenységet. Döntéséről a panaszosokat is tájékoztatta.
Meg kell állapítanom, hogy az eljáró hatóságok, különösen az első fokú környezetvédelmi hatóság azzal, hogy évekig nem hozott döntést (amennyiben megalapozatlannak tartotta a bejelentést, annak kivizsgálását követően meg kellett volna hoznia a határozatot) a jogbiztonsággal szervesen összefüggő tisztességes eljárással, s ezen keresztül a jogorvoslati joggal összefüggésben visszásságot okozott.  Figyelemmel arra, hogy mind a jegyző, mind pedig a környezetvédelmi hatóság mulasztását pótolta, a konkrét ügyben külön intézkedés megtételét nem látom  indokoltnak.
Ugyanakkor a jövőbeni szabályos eljárások érdekében szükségesnek tartom felhívni az ügyben érintett, mindkét illetékes hatóság vezetőjének figyelmét a jogszabályok, így különösen az Áe. előírásai maradéktalan megtartására és betartatására.

Budapest, 2003. június 4.

Lenkovics Barnabás

Melléklet
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (a továbbiakban: Áe.)
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
(2) Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az elsőfokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles.
(5) Ha nincs felettes szerv, illetőleg a felettes szerv intézkedési vagy eljárási kötelezettségének nem tesz eleget, a megyei (fővárosi) bíróság a fél kérelmére nemperes eljárásban kötelezi a közigazgatási szervet az eljárás lefolytatására.
7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben, egy ízben, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
31. § (1) A tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Ennek megtartása során
b) helyszíni szemle tartható.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
55. § A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtása érdekében hatósági ellenőrzést végez.
56. § A hatósági ellenőrzésről az ügyfelet előzetesen értesíteni kell, kivéve, ha az előzetes értesítés az ellenőrzés eredményességét veszélyeztetné. Ilyen esetben a jelenlevő ügyfelet az ellenőrzés megkezdésekor szóban kell értesíteni.
59. § (1) A közigazgatási szerv jogszabálysértés megállapítása esetén köteles a szükséges intézkedéseket megtenni, így különösen:
a) hatósági jogkörét e törvény szerint gyakorolni,
b) az ügyfél vagy a felettes (érdekképviseleti) szerv figyelmét felhívni a tapasztalt jogszabálysértésre,
c) más közigazgatási szervet intézkedés végett megkeresni,
 (2) A megkeresett szerv köteles a közigazgatási szerv megkeresését érdemben megvizsgálni és saját intézkedéséről vagy mellőzésének okáról a közigazgatási szervet harminc napon belül tájékoztatni.
•	1995. évi LIII. törvény a környezet védelméről (a továbbiakban: Kvtv.)
1. § (1) A törvény célja az ember és környezete harmonikus kapcsolatának kialakítása, a környezet egészének, valamint elemeinek és folyamatainak magas szintű, összehangolt védelme, a fenntartható fejlődés biztosítása.
(2) A törvény a kiszámíthatóság és a méltányos teherviselés elve szerint megfelelő kereteket teremt az egészséges környezethez való alkotmányos jogok érvényesítésére és elősegíti
a) a környezet igénybevételének, terhelésének és szennyezésének csökkentését, károsodásának megelőzését, a károsodott környezet javítását, helyreállítását;
b) az emberi egészség védelmét, az életminőség környezeti feltételeinek javítását;
f) a lakosság kezdeményezését és részvételét a környezet védelmére irányuló tevékenységben, így különösen a környezet állapotának feltárásában, megismerésében, az állami szerveknek és az önkormányzatoknak a környezet védelmével összefüggő feladatai ellátásában;
4. § E törvény alkalmazásában
a) környezeti elem: a föld, a levegő, a víz, az élővilág, valamint az ember által létrehozott épített (mesterséges) környezet, továbbá ezek összetevői;
h) környezetszennyezettség: a környezetnek vagy valamely elemének a környezetszennyezés hatására bekövetkezett szennyezettségi szinttel jellemezhető állapota;
i) környezethasználat: a környezetnek vagy valamely elemének igénybevételével, illetőleg terhelésével járó hatósági engedélyhez kötött tevékenység;
6. § (1) A környezethasználatot úgy kell megszervezni és végezni, hogy
a) a legkisebb mértékű környezetterhelést és igénybevételt idézze elő;
b) megelőzze a környezetszennyezést;
c) kizárja a környezetkárosítást.
9. § A környezethasználó az e törvényben meghatározott és az e törvényben és más jogszabályokban szabályozott módon felelősséggel tartozik tevékenységének a környezetre gyakorolt hatásaiért.
30. § (1) A hulladékok környezetre gyakorolt hatásai elleni védelem kiterjed mindazon anyagokra, termékekre - ideértve azok csomagoló- és burkolóanyagait is -, amelyeket tulajdonosa eredeti rendeltetésének megfelelően nem tud, vagy nem kíván felhasználni, illetve, amely azok használata során keletkezik.
(2) A környezethasználó köteles a hulladék kezeléséről (ártalmatlanításáról, hasznosításáról) gondoskodni.
(3) A hulladékok kezelésére (ártalmatlanítására, hasznosítására) vonatkozó szabályokat kell alkalmazni a különböző tisztítási, bontási műveletek során leválasztott, illetőleg elkülönülő anyagok, a hulladékká vált szennyezett föld, továbbá a bontásra kerülő vagy bontott termékek esetében is.
64. § (1) A környezetvédelmi igazgatás körébe tartozik
a) a környezetvédelmi hatósági tevékenység ellátása, így különösen a környezethasználat - e törvényben meghatározott szabályok szerinti - engedélyezése, a környezetért való közigazgatási jogi felelősség érvényesítése;
65. § (1) A környezetvédelmi hatósági feladatokat első fokon
a) a helyi önkormányzat hatáskörébe nem tartozó ügyekben - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a területi környezetvédelmi hatóság (a továbbiakban: felügyelőség),
(2) A felügyelőség - e törvényben nem szabályozott - feladat- és hatáskörét a Kormány, illetékességi területét a miniszter rendeletben állapítja meg.
66. § (1) A környezethasználat
e) egyéb, az a)-d) pont hatálya alá nem tartozó - külön jogszabályokban meghatározott - esetekben a felügyelőség, illetőleg az önkormányzati környezetvédelmi hatóság (a továbbiakban együtt: környezetvédelmi hatóság) által kiadott határozat, vagy szakhatósági állásfoglalásuk figyelembevételével más hatóság által kiadott határozat jogerőre emelkedését követően kezdhető meg, illetőleg folytatható.
90. § A környezetvédelmi hatósági eljárásokra - e törvényben foglalt eltérésekkel - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvényt kell alkalmazni.
91. § A környezetvédelmi engedély megszerzésére, továbbá a működési engedély kiadására irányuló eljárásban az ügyintézési határidő legfeljebb kilencven nap.
106. § (1) Aki jogszabályban, illetve hatósági határozatba foglalt, a környezet védelmét szolgáló előírást megszeg, vagy azokban megállapított határértéket túllép - az általa okozott környezetszennyezés, illetőleg környezetkárosítás mértékéhez, súlyához és ismétlődéséhez igazodó – környezet5védelmi bírságot köteles fizetni.
•	2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról (a továbbiakban: Hgt.)
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed
a) minden hulladékra;
b) a hulladékgazdálkodási tevékenységekre és létesítményekre.
(4) A hulladékgazdálkodással összefüggő, e törvényben nem szabályozott kérdésekben a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kt.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § E törvény alkalmazásában
a) hulladék: bármely, az 1. számú melléklet szerinti kategóriák valamelyikébe tartozó tárgy vagy anyag, amelytől birtokosa megválik, megválni szándékozik, vagy megválni köteles;
b) veszélyes hulladék: a 2. számú mellékletben felsorolt tulajdonságok közül eggyel vagy többel rendelkező, illetve ilyen anyagokat vagy összetevőket tartalmazó, eredete, összetétele, koncentrációja miatt az egészségre, a környezetre kockázatot jelentő hulladék;
c) települési hulladék: a háztartásokból származó szilárd vagy folyékony hulladék, illetőleg a háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű, azzal együtt kezelhető más hulladék;
g) hulladékkezelő: aki a hulladékot gazdasági tevékenysége körében a hulladék birtokosától átveszi, kezeli;
h) hulladékgazdálkodás: a hulladékkal összefüggő tevékenységek rendszere, beleértve a hulladék keletkezésének megelőzését, mennyiségének és veszélyességének csökkentését, kezelését, ezek tervezését és ellenőrzését, a kezelő berendezések és létesítmények üzemeltetését, bezárását, utógondozását, a működés felhagyását követő vizsgálatokat, valamint az ezekhez kapcsolódó szaktanácsadást és oktatást;
n) begyűjtés: a hulladéknak a hulladék birtokosaitól történő átvétele a hulladék birtokosa vagy a begyűjtő telephelyén, továbbá a begyűjtőhelyen (gyűjtőpontokon, hulladékgyűjtő udvaron, tároló-, kezelőtelepen) és a további kezelés érdekében történő összegyűjtés, válogatás a begyűjtő telephelyén;
o) szállítás: a hulladék telephelyen kívüli mozgatása, beleértve a szállítmányozást és a fuvarozást is;
14. § (1) Hulladékkezelési tevékenységnek minősül a hulladék gyűjtése, begyűjtése, szállítása, előkezelése, tárolása, hasznosítása, ártalmatlanítása.
(2) Hulladékkezelési tevékenység - ha törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet ettől eltérően nem rendelkezik - kizárólag a környezetvédelmi hatóság engedélyével végezhető.
(3) A hulladékkezelésből származó hulladékokra a hulladékkezelő köteles betartani a hulladék termelőjére megállapított kötelezettségeket.
(4) A hulladékkezelő köteles a hulladék birtokosa számára előírt nyilvántartás és adatszolgáltatás elvégzésén túl a birtokába került, átvett hulladékokra és az általa végzett kezelésre vonatkozó adatokat is külön jogszabályban meghatározott módon nyilvántartani és a hatóságoknak adatot szolgáltatni.
(5) A hulladékkezeléshez használt technológia, berendezés, eszköz, anyag alkalmazását, forgalmazását jogszabály engedélyhez vagy alkalmassági vizsgálathoz, illetőleg minősítéshez kötheti.
15. § (1) A hulladék további kezelésének megfelelő elkülönített gyűjtése a hulladék termelőjének vagy birtokosának kötelezettsége. A hulladék telephelyen belüli - a környezet veszélyeztetését kizáró módon történő - gyűjtése a külön jogszabályokban meghatározott feltételekkel, környezetvédelmi hatósági engedély nélkül végezhető.
16. § (1) Hulladékot úgy kell szállítani, hogy annak során a környezet ne szennyeződjék. Szállításból eredő szennyeződés esetén a szállító - a 13. § (5) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével - a hulladék eltakarításáról, a terület szennyeződés-mentesítéséről, valamint az eredeti környezeti állapot helyreállításáról köteles gondoskodni.
(2) A szállító (1) bekezdés szerinti kötelezettsége nem érinti az e törvény, valamint külön jogszabály alapján a hulladék termelőjének, birtokosának felelősségét, valamint a költségviselés áthárításának lehetőségét.
(3) Gazdálkodó szervezet üzletszerűen, rendszeresen hulladékszállítási tevékenységet csak a külön jogszabályokban meghatározott feltételekkel, a környezetvédelmi hatóság engedélyével folytathat.
•	213/2001. (XI.14.) Korm. rendelet a települési hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről (a továbbiakban: Korm. rendelet)
1. § A rendelet hatály
a) a települési hulladékra (Hgt. 3. §-ának c) pontja és e rendelet 3. §-ának a) és b) pontja együtt),
b) a települési hulladékkal kapcsolatos tevékenységre, szolgáltatásra (a továbbiakban együtt: tevékenység) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában települési hulladékkal kapcsolatos tevékenységnek minősül
a) a települési hulladék gyűjtése, begyűjtése, szállítása, előkezelése, tárolása, hasznosítása, ártalmatlanítása (a továbbiakban együtt: hulladékkezelés);
b) a települési hulladékkezelő létesítmény üzemeltetése.
3. § E rendelet alkalmazásában:
a) Települési szilárd hulladék:
aa) háztartási hulladék: az emberek mindennapi élete során a lakásokban, valamint a pihenés, üdülés céljára használt helyiségekben és a lakóházak közös használatú helyiségeiben és területein, valamint az intézményekben keletkező,
ab) közterületi hulladék: közforgalmú és zöldterületen keletkező,
ac) háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű hulladék: gazdasági vállalkozásoknál keletkező - külön jogszabályban meghatározott -
veszélyesnek nem minősülő szilárd hulladék.
c) Inert hulladék: az a hulladék, amely nem megy át jelentős fizikai, kémiai vagy biológiai átalakuláson. Jellemzője, hogy vízben nem oldódik, nem ég, illetve más fizikai vagy kémiai módon nem reagál, nem bomlik le biológiai úton, vagy nincs kedvezőtlen hatással a vele kapcsolatba kerülő más anyagra oly módon, hogy abból környezetszennyezés vagy emberi egészség károsodása következne be, további csurgaléka és szennyezőanyag-tartalma, illetve a csurgalék ökotoxikus hatása jelentéktelen, így nem veszélyeztetheti a felszíni vagy felszín alatti vizeket.
h) Átrakóállomás: a települési szilárd hulladék begyűjtésének és szállításának elkülönítésére szolgáló zárt, körülkerített létesítmény, ahol a települési szilárd hulladékot a speciális gyűjtőjárműből zárt rendszerű konténerbe ürítik, illetőleg a zárt konténert (felépítményt) ürítés nélkül a továbbszállításig ideiglenesen tárolják.
7. § (1) A hulladékgyűjtő udvarban - a létesítésére kiadott engedélyben foglaltak szerint - begyűjthetők a települési szilárd hulladék hasznosítható, valamint veszélyes hulladék összetevői.
(4) A begyűjtőjárat eszközeinek alkalmasnak kell lennie a tervezett hasznosítható, illetőleg veszélyes hulladékösszetevők begyűjtésére. A begyűjtőjárat működtetéséhez a környezetvédelmi hatóság begyűjtésre és szállításra vonatkozó hulladékkezelési engedélye szükséges.
9. § A települési szilárd hulladék szállítását zárt konténerben vagy a kiporzást és kiszóródást megakadályozó ideiglenes takarású konténerben, vagy e feltételeket biztosító célgéppel, szállítójárművel, környezetszennyezést kizáró módon kell végezni.
17. § (1) Települési hulladékkezelést a hulladékkezelő akkor végezhet, ha
a) érvényes cégbejegyzéssel vagy vállalkozói igazolvánnyal rendelkezik;
b) tevékenységi körében szerepel a hulladékkezelés (TEÁOR számmal);
c) biztosítani tudja a kezelés azon személyi és tárgyi feltételeit, amelyek biztosítják a hulladékkezelés környezetvédelmi és közegészségügyi szempontoknak maradéktalanul megfelelő ellátását;
d) rendelkezik az adott hulladékkezelési tevékenységre vonatkozó engedélyekkel;
20. § (1) A környezetvédelmi hatóság - az e rendelet mellékletében meghatározott szakhatóságok bevonásával - engedélyezi a települési hulladékkal kapcsolatos:
a) begyűjtést;
b) üzletszerű szállítást, kivéve az országba történő behozatalnak, kivitelnek, átszállításnak minősülő szállítást;
22. § (1) A hulladékkezelési engedélynek - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 43. §-ában foglaltakra is figyelemmel - tartalmaznia kell a következőket:
(2) A környezetvédelmi hatóság hulladékkezelési engedélyben meghatározza az egyes engedélyezett hulladékkezelési tevékenységek, létesítmények körét, valamint az üzemeltetés feltételeit.
(3) A települési hulladék kezelésével kapcsolatos tevékenységekre szóló engedélyt határozott időre, de a felülvizsgálati időtartamnál hosszabb időre kell megadni, kivéve, ha külön jogszabály ettől eltérő időtartamot ír elő, vagy ha a kérelem kifejezetten rövidebb időtartamra irányul.
24. § (1) A környezetvédelmi hatóságnak a hulladékkezelési engedélyt vissza kell vonnia, ha
a) megállapítja, hogy az engedélyt kérő a kérelemben valótlan adatokat szerepeltetett,
b) az engedély megadásához előírt feltételek már nem állnak fenn,
c) az engedélyes az engedélyezett tevékenységet megszünteti,
d) az engedélyes a tevékenységet az engedélyben foglaltaktól eltérő módon gyakorolja.
26. § A hulladékkezelési tevékenységek engedélyezése során az elsőfokú hatósági jogkört a felügyelőség, illetve a Hgt. 41. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben a Főfelügyelőség gyakorolja.
28. § (1) Az üzemeltető - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a rendelet hatálybalépésekor meglévő, engedéllyel rendelkező vagy üzemelő hulladéklerakót, illetve leürítő helyet köteles a rendelet hatálybalépését követő 3 hónapon belül az illetékes felügyelőségnek bejelenteni.
30. § (1) Ez a rendelet - a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel - 2002. január 1-jén lép hatályba, előírásait a folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) A 18. § (2)-(3) bekezdés rendelkezéseit 2004. július 1-jétől kezdődően kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatálybalépésekor hulladékkezelési tevékenységet végzőknek a rendelet hatálybalépésétől számított egy éven belül a tevékenység folytatására engedélyt kell kérni.
•	80/1999. (VI.11.) Korm. rendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezési eljárásról (a továbbiakban: telepengedélyezésről szóló Korm. Rendelet)
3. § (1) A telepengedélyt a telep fekvése szerint illetékes települési önkormányzat (fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat) jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) kell kérni.
(2) Új telep létesítése, vagy a telepengedéllyel rendelkező telepen folytatott tevékenységi kör bővítése, megváltoztatása vagy módosítása esetén az új telep használatba vételét (építési tevékenység végzése esetén a használatbavételi engedélyezési eljárást követően), illetve a tevékenységi kör bővítésével, megváltoztatásával, módosításával járó tevékenység megkezdését megelőzően kell a telepengedélyt kérni.
Jogerős telepengedély nélkül a tevékenységet megkezdeni, folytatni, illetve módosítani nem lehet.
(3) A telepengedély nem mentesíti a telepengedély jogosultját a szükséges más hatósági (építési, használatba vételi, a rendeltetés megváltoztatására irányuló stb.) engedélyek megszerzésének kötelezettsége alól.
7. § (1) A jegyző a telepengedélyt akkor adja meg, ha a szakhatósági hozzájárulások alapján megállapítja, hogy a telep, különösen műszaki szempontból  megfelel a - munkavégzésre (munkahelyre), valamint a környezetvédelmi, a vízügyi és az építésügyi követelményekre - vonatkozó előírásoknak, a tevékenység a telep környezetében élők szomszédjogi, birtokvédelmi értelemben vett nyugalmát nem zavarja, a dolgozók, a környezetben élők egészségét és a környezetet nem veszélyezteti.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő negyedik hónap első napján lép hatályba.
(2) Azok, akik e rendelet hatálybalépésekor már működő telepen végzik a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet, kötelesek 2003. június 30. napjáig telepengedélyt kérni.
10/A. § A 10. § (2) bekezdésének hatálya alá tartozók esetében a 8. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket 2003. október 1. napjától lehet alkalmazni azzal, hogy a jegyző a tevékenység engedély nélkül történő gyakorlását a 8. § (5) bekezdésében meghatározott határozattal megtiltja.
•	43/1953. (VIII.20.)  MT rendelet   a hivatalos iratok kézbesítéséről 
9. § (1) A postai szolgáltatások ellátásáról szóló 254/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet 31. § (1) bekezdése értelmében visszaküldött iratot - a jelen § (2) és (3) bekezdésének eseteit kivéve - a kézbesítés második megkísérlésének, illetőleg a második figyelmeztetés postafiókba helyezésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni.