Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése 
az OBH-3227/2002. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Bódis Cecília
Az eljárás megindítása 

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy Fehérgyarmat Város Önkormányzata hónapokig nem bírálta el a kérelmét, illetve ügyének állásáról semmiféle tájékoztatást nem adott. 
Az ügyben felmerült a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog, valamint a  jogorvoslathoz való jog sérelmének lehetősége, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás 

A panaszos 2002. május 9-én kérelmet nyújtott be a Fehérgyarmati Polgármesteri Hivatalhoz, melyben szociális helyzetére tekintettel családi házán fennálló OTP hiteltartozása megfizetésére adósságkezelési támogatást kért. A támogatás igénybevételére a Képviselő-testület 16/1998. (IX. 30.) számú rendelete alapján van lehetőség. 

A rendelet szabályozza a támogatás nyújtásának feltételeit, eljárási szabályait. Eszerint a kérelmező által közölt adatok vizsgálatára a döntést előkészítő szervezeti egység (önkormányzati iroda) környezettanulmányt végezhet, az adatok valódiságát más módon ellenőrizheti. Az iroda megállapításai alapján az illetékes bizottság javaslatot tesz a testületnek a döntésre. Az önkormányzat jegyzője megkeresésemre  - a panaszos által leírtakkal ellentétben  - egyrészt azt a tájékoztatást adta, hogy 2002-ben egy család részére sem tudtak támogatást megállapítani, másrészt arról számolt be, hogy a szomszédos településről beszerzett tulajdoni lap szerint a kérelmező házastársa az ottani ingatlanát még a kérelem benyújtása előtt értékesítette, a vevő pedig a szóban forgó tartozást átvállalta. Ezért a kérelmező félretájékoztatta a hivatalukat, amikor szociális helyzetére hivatkozva a támogatásért folyamodott. 

A kérelem elbírálásáról - hivatali munkatársam rövid úton intézett megkeresése dátumáig (2002. szeptember 30.) - határozat még nem született. 

Az érintett alkotmányos jogok 

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 
2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 
57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 

Az ügy jogszabályi háttere 

•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (a továbbiakban: Áe.)
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
(2) Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az elsőfokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles.
(3) Adatigazolással, nyilvántartás-vezetéssel, illetőleg hatósági ellenőrzéssel kapcsolatos közigazgatási ügyekben a mulasztó közigazgatási szerv a felettes szervének az ügyfél kérelme alapján kiadott utasítására tizenöt napon belül köteles eleget tenni kötelezettségének.
(4) Ha a helyi önkormányzat képviselő-testülete, a főpolgármester, a polgármester, a közgyűlés elnöke, a bizottság, a részönkormányzat testülete az önkormányzati hatósági ügyben a határozathozatali kötelezettségét elmulasztotta, az ügyfél kérelmére a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal vezetője felhívja a képviselő-testületet, hogy legközelebbi ülésén, de legkésőbb harminc napon belül határozzon.
(5) Ha nincs felettes szerv, illetőleg a felettes szerv intézkedési vagy eljárási kötelezettségének nem tesz eleget, a megyei (fővárosi) bíróság a fél kérelmére nemperes eljárásban kötelezi a közigazgatási szervet az eljárás lefolytatására.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni. 
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

A vizsgálat megállapításai 

Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában a következőképpen érvelt: 

"Az Áe. 15. §-a fő szabályként azt írja elő, hogy az államigazgatási szervnek vagy államigazgatási ügy intézésére feljogosított más szervnek az érdemi határozatát "a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül" meg kell hoznia. (...) 
2. A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az érdemi közigazgatási határozat meghozatalára az általános és a különös államigazgatási eljárási törvények - a polgári perrendtartástól eltérőn - különféle határidőket írnak elő. Az Áe. 15. §-ának (1) bekezdése pl. az első fokú érdemi határozat meghozatalára nézve általános szabályként harminc napos határidőt állapít meg, s e határidő - az Áe. 60. §-ára figyelemmel - irányadó a fellebbezés elbírálására is. A közigazgatási eljárás nem nélkülözheti a kötelező ügyintézési határidőket. Az ügyfél ugyanis nem építkezhet, nem vállalkozhat, kereskedelmi tevékenységet nem végezhet, gépjárművet nem vezethet (a felsorolást hosszan lehetne még folytatni) hatósági engedély nélkül. A kérelmező kénytelen tehát - beadványa jogszerű elbírálása érdekében - a hatósághoz fordulni. Az eljárásban az ügyfél nincs mellérendeltségi pozícióban a közhatalmat gyakorló közigazgatási szervvel, s csupán annyi eljárási joga van, amennyit számára az eljárási jogszabályok kifejezetten biztosítanak. A hivatalból indult eljárások többsége is kihat számos állampolgárra...." 

Az önkormányzat azzal, hogy elutasító döntéséről nem hozott határozatot, közvetve a panaszos jogorvoslathoz való jogát is korlátozta. Az a tény, hogy a panaszos az önkormányzathoz benyújtott kérelmében esetleg nem valós adatokat szolgáltatott irreleváns az önkormányzat azon kötelezettségével összevetve, mely szerint döntéseiről határozatot kell hoznia.
 
Az Áe. 42. §-a rögzíti, hogy a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. A határozatok meghozatala során a közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidő betartásának garanciális jelentősége van abból  a szempontból is, hogy  a döntés hiánya miatt az állampolgár nem élhet jogorvoslati jogával. A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat jogorvoslati eszközök igénybevételét a törvények csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé. 

A fentiek alapján megállapítom, hogy Fehérgyarmat Város Önkormányzata azáltal, hogy a hozzá forduló panaszos kérelmében több, mint 4 hónapon keresztül nem hozott érdemi határozatot, továbbá ügyének állásáról egyéb formában sem adott az ügyfélnek tájékoztatást, visszásságot okozott a jogállamiság alkotmányos elvének szerves részét képező tisztességes eljáráshoz  valamint a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos  jogokkal  összefüggésben. 

Kezdeményezés 

A vizsgálat által feltárt visszásság orvoslása érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján az alábbi kezdeményezést teszem: 

Felkérem Fehérgyarmat Város Önkormányzatának Polgármesterét, gondoskodjon arról, hogy a képviselő-testület az általa alkotott rendelet előírásainak megfelelően haladéktalanul döntsön a panaszos ügyében, továbbá a jegyzőn keresztül hívja fel a polgármesteri hivatal dolgozóinak a figyelmét az eljárási törvényekben rögzített határidők garanciális jelentőségére, és azok betartásának fontosságára.

Kérem a polgármestert, hogy a kezdeményezésben foglaltak alapján álláspontjáról az Obtv. 21.§ (2) bekezdése alapján 30 napon belül szíveskedjen tájékoztatni. 

Budapest, 2002. október 16.

	Lenkovics Barnabás