OBH 2720/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné
Az eljárás megindítása
A panaszos több panaszával, köztük azzal fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy az építési hatóság nem rendelkezett szomszédjának engedély nélküli építkezése ügyében a végrehajtásról.
A vizsgálat az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált, a tisztességes eljáráshoz, és az Alkotmány 13. § (1) bekezdésben biztosított, a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.
A vizsgálatot a panaszos által becsatolt és az építési hatóságtól bekért iratok alapján folytattam le. 
Alkalmazott jogszabályok
– 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.),
– 1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.),
– 40/1997. (XII.21.) KTM rendelet az építésügyi hatósági kötelezési eljárásról.
Megállapított tényállás
A panaszos és az engedély nélkül építkező szomszéd egy osztatlan közös tulajdonban álló ingatlan tulajdonosai. Az építtető 1992–ben megkezdett istálló–építése ügyében a Pest Megyei Bíróság KF.25166/1998/9. sz. ítéletében megsemmisítette a korábbi fennmaradási engedélyt és új eljárásra utasította az elsőfokú építési hatóságot.
Az új eljárásban a jegyző, mint elsőfokú építési hatóság az engedély nélkül épített istálló bontását rendelte el.
A kötelezésnek az építtető nem tett eleget, ezért a hatóság először 50.000, majd 100.000 Ft végrehajtási bírsággal sújtotta. 
Ez utóbbi határozatával egyben a bontás határidejét 2003. május 30–ra jelölte meg. Azért, mert az építtető határidő módosítást kért, mivel a téli időszakban az istállóban tartott állatokat nem tudja máshol elhelyezni. A megszabott új határidő még nem telt le. 
Az engedély nélkül épített istálló ügye mellett a lakóépület szabálytalan építése miatti fennmaradásának eljárása is folyik az elsőfokú hatóságnál. Mivel ez az eljárás folyamatban van, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése és 18. § (1) bekezdése alapján a lakóépület ügyére vizsgálatomat nem terjesztettem ki.
A panaszosnak tulajdonostársa ellen tett rendőrségi feljelentései ügyében külön vizsgálatot folytatok az abban érintett más szervek bevonásával, ennek a jelentésnek az az eljárás nem tárgya. 
A vizsgálat megállapításai
Megállapítottam, hogy az engedély nélkül épített istálló lebontására az elsőfokú építési hatóság a végrehajtást elrendelte, két ízben bírságot szabott ki.
Az Áe. 82. §–a szerint: 
(1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a)	a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b)	a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c)	a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d)	a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
Az Áe. 83. §–a szerint: 
(1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
(2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet.
A bontást kikényszerítő végrehajtási szakban az eljáró hatóság mulasztást nem követett el. A rendelkezésére álló eszközökkel megkísérelte az engedély nélkül építkezőt a bontásra kényszeríteni. Ezért a hatóság eljárásából eredő, a panaszos állampolgári jogaival összefüggő sérelmet nem állapítottam meg.
Megállapítottam azonban, hogy a bírság behajtására az építési hatóság nem intézkedett.
Felhívom Dunakeszi város jegyzőjének figyelmét, hogy a bírság kényszerítő ereje nem a határozattól, hanem annak foganatosításától várható. Ezért kezdeményezem, hogy a bírság behajtására intézkedjék.
Amennyiben a kötelezett a május 30–i határidőre sem bontaná le az istállót, a további eredményes végrehajtásra úgyszintén intézkedjék.

Budapest, 2003. május 5.

Lenkovics Barnabás