OBH 2672/2002. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
a temetések elhúzódásával és elmaradásával kapcsolatos 2001. április 11-én zárult  
OBH 2246/2001. számú ügy utóvizsgálata
Előadó: dr. Izafé Éva

Előzmények és az utóvizsgálat elrendelése
	2002. május 14-én utóvizsgálatot kezdeményeztem a 2001 áprilisában kiadott  ajánlással kapcsolatban annak érdekében, hogy az ország különböző egészségügyi intézményeiben temetetlenül maradt holttestek eltemetésére mielőbb sor kerüljön.
Az egészségügyi miniszter az állampolgári jogok előző országgyűlési biztosának 2001-ben megfogalmazott ajánlása alapján 2001 júniusában azt közölte, hogy a minisztérium által elrendelt vizsgálat idején 30 napot meghaladóan 51 holttestet tároltak a különböző intézményekben. Arról is tájékoztatta az állampolgári jogok országgyűlési biztosát, hogy 1998-ban, 1999-ben és 2000-ben az intézmények 30 napot meghaladóan összesen 1281 holttestet tároltak. Részletesen ismertette a mulasztások okait.
2002. március hónapban  - híradásokban, egy eset bemutatásával - arról értesültem, hogy jelenleg a feltárt eseten kívül országosan számos esetben mulasztották el a különböző intézmények a halottak időben történő eltemettetését. Tájékoztattam az országos tisztifőorvost, hogy az ismételten felmerült alkotmányos visszásságra való tekintettel az ügyben utóvizsgálatot rendeltem el.
Az  állampolgári jogok országgyűlési biztosának korábbi jelentését és az egészségügyi miniszter erre vonatkozó válaszát a fővárosi és valamennyi megyei tisztifőorvosnak megküldtem azzal, hogy 2002. június 30-ig folytassanak országos utóvizsgálatot, és az eredményről a következők szerint adjanak tájékoztatást.
A tisztifőorvosok az illetékességi területükön állapítsák meg, hogy a különböző egészségügyi intézmények patológiai osztályain, tetemtárolóiban és a temetői tetemtárolókban 30 napot meghaladóan hány holttestet tárolnak.
Kértem azon intézmények megnevezését, ahol 30 napot meghaladóan tárolnak holttestet, külön bontásban a 2001 és a 2002. évre vonatkozóan.
Ha olyan információ jut tudomásukra, hogy a köztemetést az intézmény megrendelte, de az önkormányzat még nem intézkedett, kértem az önkormányzat megnevezését, és a köztemetés megrendelésének idejét is.
Ha a hozzátartozó a halottvizsgálati bizonyítványt átvette, de nem intézkedett a temetésről, annak vizsgálatát kértem, hogy az egészségügyi intézmény ezt követően milyen idő elteltével tett újabb intézkedést, rendelt-e köztemetést vagy ilyen intézkedést miért nem tett.
Megkeresésemben kitértem arra is, hogy a tisztifőorvosi vizsgálat a kriminális esetekben terjedjen ki a rendőrhatósági engedély hiánya miatt váró esetekre, és nevezze meg az illetékes rendőrhatóságot.
A fővárosi és megyei tisztifőorvosokat arra kértem, hogy a 30 napot meghaladó temetetlen holtak esetében írásban hívják fel az érintett intézmény vezetőjét a szükséges intézkedések megtételére, és ennek másolatát küldjék meg az állampolgári jogok országgyűlési biztosának is.
Az országos tisztifőorvost felkértem, hogy az országos vizsgálatot kísérje figyelemmel, és a birtokában lévő információkkal és intézkedési lehetőségekkel segítse elő az utóvizsgálat eredményes lefolytatását.

A megállapított tényállás a fővárosi és a megyei tisztifőorvosok válasza alapján

Főváros
A fővárosi tisztifőorvos feltárta, hogy Budapesten 2001-ben és 2002-ben összesen 596 esetben fordult elő az eltemetésre,  elhamvasztásra váró holttestek határidőn túli tárolása. Az utóvizsgálat időpontjában összesen 33 esetben tapasztaltak határidőn túli tárolást. Az esetenkénti vizsgálat azt mutatja, hogy ha az egészségügyi intézmény jelezte a köztemetés szükségességét, melyre vonatkozóan az önkormányzatok általában 30 napon belül intézkednek, de a megrendelésig eltelt idővel együtt így már gyakori a határidő túllépés. Rosszabb a helyzet, ha a hozzátartozót keresik, illetve a hozzátartozó elviszi a temetési engedélyt, majd nem intézkedik. Ilyen esetben a kórházak néhány napon belül felszólítják a temetésre kötelezettet,  hogy kezdje meg az intézkedést, de ez gyakran nem elégséges. A kiadott temetési engedélyből újabbat kiállítani nem lehet, hiányában pedig a köztemetés intézése a kórház részéről nem lehetséges.
A fővárosi temetőkbe csak a temetés előtt maximum 2-3 nappal kerülnek ki a halottak, tárolást csak az Újköztemetőben (Bp. X. ker. Kozma u. 8-10.) vállalnak. Ide a lakásról a háziorvos által kiadott halotti bizonyítvánnyal kerülnek az elhunytak. 
Az Újköztemetőben az egyik holttestet 2001. 09. 4-e óta tárolják, mert a kötelezettek nem vállalják a temetést addig, amíg a hagyatéki eljárás nem fejeződik be, így az önkormányzat sem intézkedik. 
Két méhen belül elhalt temetése azért késik, mert a Fővárosi Önkormányzat Szent János Kórháza az önkormányzatnál kezdeményezte a köztemetést, majd az önkormányzat illetékességből a kórháznak visszaküldte. (Most kezdték el intézni a temetést.)
A főváros területén a hatósági és igazságügyi orvosi boncolások túlnyomó többségét a BRFK V. kerületi Rendkívüli Haláleset Alosztálya és a Vizsgálati Főosztály rendeli el. A határidő túllépés fő oka a hajléktalanok és ismeretlen holttestek személyazonosságának meghatározása (csak a beazonosítás után lehet intézkedni a köztemetésről). 
Ezen speciális eseteknél is gyakori, hogy a hozzátartozó felkutatása után az illetékes a temetési engedélyt magával viszi, majd több hét múlva tér vissza, és anyagi nehézségekre hivatkozva kéri a köztemetést. Az eljárás felgyorsítását nem tartják indokoltnak az igazságügyi orvosszakértők, mert esetleg más néven temetnek el embereket, pusztán azért, hogy a 30 napos határidőt ne lépjék túl.
Az Intézet a fenti körülmények miatt nem tudta megadni pontosan, hogy a holttestek tárolása milyen okok miatt haladta meg a 30 napot. Kriminális esetekben a határidő kivárását szakmailag indokoltnak tartják, ezért ezen esetben meghaladja az eltemetés a 30 napot.
A beérkezett javaslatok szerint a temetések árát az indokolt és valós árak felé kellene közelíteni. Felmerült az a gondolat is, hogy a temetést elkülönített pénzalapból, vagy a társadalombiztosítási keretből lehetne finanszíroztatni.

Baranya
2001. és 2002-ben a temetői tárolókban 30 napot meghaladóan 26 holttest tárolására került sor, ebből Pécs Városi ÁNTSZ területén 24, míg Komló, illetve Szigetvári ÁNTSZ területén 1-1 holttest tárolása a temetői tárolókban meghaladta a 30 napot. A leggyakoribb időpont 31-60 nap közötti volt. A késedelem oka a hozzátartozók, az intézmények, illetőleg a köztemetési procedúra lassú ügyintézési tevékenysége volt. Két nappal később a megyei  tisztifőorvos azt közölte, hogy: 2001-ben a temetői tetemtárolókban 30 napot meghaladóan 2 holttest tárolására került sor Pécs Városi ÁNTSZ területén. 2002-ben 4 tetem tárolására került sor a temetői tetemtárolóban, ebből 2 Pécs Városi ÁNTSZ területén, míg Komló, illetve Szigetvári ÁNTSZ területén 11 holttest a temetői tetemtárolókban haladta meg a 30 napot. (A Pécs Városi ÁNTSZ a temetői tetemtárolóban jelzett 24 eset az elhalálozás időpontja és a temetés időpontja közötti eltelt több mint 30 napra vonatkozott előző jelentésükben.)
A leggyakoribb időpont 31-60 nap közötti volt. A késedelem oka a  hozzátartozók, az intézmények, illetőleg a köztemetési procedúra lassú ügyintézési tevékenysége volt.
Baranya megye fekvőbeteg intézményeiben, illetve a PTE ÁOK (Pécsi Tudomány Egyetem Általános Orvosi Kar) Intézményeiben (Igazságügyi Orvostani Intézet és Patológiai Intézetében) 2001-ben 6 főt, (ebből 3-3 az egyetemi intézményekben) Intézetben, 2002-ben 4 holttestet tároltak (Igazságügyi Orvostani Intézetben 1 holttest, Patológiai Intézetben 3 holttest maradt) 30 napon túl.
Az utóvizsgálat idején csak az Igazságügyi Orvostani Intézetben volt még 2 holttest, melyet több mint 30 napja tárolnak. A többi intézményben, tetemtárolóban 30 napon túli holttest nem volt.
A köztemetést az intézmény minden esetben megrendelte, az önkormányzat intézkedett is. Egy gyermek tetemet 2001. 12. 01. óta a PTE ÁOK Igazságügyi Orvostani Intézetében tárolnak. A név szerint nem ismert anya az intézettel közölte, hogy a temetést intézi, de azóta sem jelentkezett. Az ÁNTSZ Baranya megyei tisztifőorvosa levélben szólította fel az Igazságügyi Orvosi Intézet igazgatóját a hatályos jogszabályok maradéktalan betartására. Az intézet megküldte a Pécs Városi Polgármesteri Hivatalnak a köztemetési kérelmét, de ott az anya nevének és adatainak kiderítése után az anya úgy nyilatkozott, amíg a Dombóvári Rendőrkapitányság nem zárja le a vizsgálatot (Igazságügyi Orvostani Intézet a szövettant múlt héten küldte meg) a köztemetéshez nem járul hozzá, illetve saját intézkedését ettől teszi függővé. (A tisztifőorvos álláspontja szerint az önkormányzat részéről késedelmes ügyintézés nem történt.)      
Az előbbi esetben az Egészségügyi Intézmény 2 alkalommal (2002. 03. 21. és 2002. 06. 07-én) szólította fel - közben 2,5 hónap telt el - a polgármesteri hivatalt, ahol az ügyintézés az anya kifogása miatt folyik jelenleg is.
Rendőrhatósági engedély hiánya a megyében nem merült fel, viszont az előbbi gyermek holttest esetén is az elhúzódó szövettani vizsgálat, vagy más esetben az elhunyt tisztázatlan körülményei miatt a boncolás elhúzódik, a Rendőrkapitányság nem tudja megadni az engedélyt az ügy lezártáig.
Az ÁNTSZ Baranya Megyei Intézet javasolta - egyéni megbízás alapján - a betegjogi képviselet felkérését a gyorsabb ügyintézés érdekében. Rendszeresen felhívják az érintett intézmények vezetőit a szükséges intézkedések megtételére. Legutóbb  2002. március 21-én a PTE ÁOK Igazságügyi Orvostani Intézetnél került sor felszólításra, melynek   eredményeként a szükséges intézkedések megtörténtek.  (A 2001. 04. 07. óta tárolt holttestet 07. 13-án elszállították. A 2001. 05. 08-án elhunyt személy temetése - az  ellenőrzést követően megtörtént. A 2002. 04. 27. óta tárolt tetem temetésére a felszólítás az önkormányzat felé 2002. 06. 03-án megtörtént.)
Az Igazságügyi Orvostani Intézetben és a PTE ÁOK Pathológiai Intézetében a helyszíni szemlék során kezdeményezték, hogy a halottakkal kapcsolatos dokumentációkat átláthatóan vezessék és tartsák be a megyei tisztifőorvos által kiadott utasítást.
A tisztifőorvos arról is tájékoztatott, hogy a Baranya megye fekvőbeteg intézményeiben elsősorban a városi kórházakban a tavalyi szemléhez képest a dokumentáció, a nyilvántartások átláthatósága lényegesen javult. A halottellátással, a halottal kapcsolatos intézkedésekkel, temetéssel kapcsolatos protokollal rendelkeznek.
A megyei tisztifőorvos felhívta Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatát, hogy a 2001. 12. 21-én elhunyt gyermek eltemettetése iránt intézkedjenek. Felhívást intézett a PTE ÁOK Igazságügyi Orvostani Intézet vezetőjéhez is, melyben azt kérte, hogy a határidőn túl tárolt holttestek esetében intézkedjen a köztemetés megrendeléséről. Ezen felül körlevélben kereste meg a megye valamennyi fekvőbeteg ellátó egészségügyi intézmény vezetőjét, hogy a halottakkal kapcsolatban a jövőben a jogszabályoknak megfelelően járjanak el.

Bács-Kiskun 
Bács-Kiskun megye kórházaiban és temetői tetemtárolóiban a vizsgált 2001. június és 2002. június időszakra vonatkozóan egyetlen esetben fordult elő 30 napot meghaladó holttest tárolás. Sz.A. a kiskunhalasi Semmelweis Kórház Intenzív Terápiás Osztályán exitált 2002. 04. 17-én. Keresték az elhunyt hozzátartozóját, de nem járt eredménnyel a keresés, ezért a Kiskunhalasi Városi Önkormányzat Szociálpolitikai Osztálya gondoskodott köztemetésről.
A megyei Tisztifőorvos megjegyezte, hogy a temetői tetemtárolókban történő tárolás esetén az eltemettetésre kötelezett köteles a tárolás költségeit is megtéríteni Az érintettek véleménye szerint ez nagyban befolyásolja az ottani tetemtárolás lehető legrövidebb időre való csökkentését. Mind az előző évben, mind a jelen vizsgálat során azt tapasztalták, hogy a patológiai osztályok, valamint a kórházak vezetői, felelősei minden emberi lehetőséget megragadnak az intézményekben elhunytak, illetve a rendkívüli halál miatt beszállítottak kegyeleti szempontokat is figyelembe vevő mielőbbi eltemettetésére.
Szintén a vizsgálatok során merült fel, hogy egyes esetekben sajnos a 30 napos határidő nem elegendő minden esetben a lehetséges hozzátartozók felkutatására. (Pl. egyedülálló, idős betegek, kriminális esetek áldozatai, eszméletlen állapotban rendkívüli haláleset kapcsán intézménybe kerülők, stb.) Minden fekvőbeteg ellátó intézményük foglalkoztat olyan személyt, aki un. szociális ügyintézőként a hozzátartozók felkutatásával, valamint az illetékes önkormányzatoknál történő intézkedésekkel foglalkozik.

Békés
2001-ben és 2002-ben (2001. évi vizsgálatok óta) Békés megyében 3 esetben történt 30 napon túli holttest tárolás. Ennek okai a következők voltak:
- egy esetben a rendkívüli halál időpontja és a rendőrhatóság részéről az önkormányzat értesítése között 3 hónap telt el, miután a hozzátartozók felkutatása nem járt eredménnyel (Békéscsaba Rendőrkapitányság).
- egy esetben a kórház értesítése után az önkormányzat az intézkedéseket haladéktalanul megtette.
- egy esetben a hozzátartozók több alkalommal nyilatkozatot tettek, hogy gondoskodnak az eltemettetésről, de ezt nem teljesítették.
Eltemetésük valamennyi esetben megtörtént, ezért intézkedés megtétele nem vált szükségessé.
A megyei tisztifőorvos javasolta a részletesebb szabályozást a temetések elhúzódására vonatkozóan.

Borsod-Abaúj-Zemplén
Borsod-Abaúj-Zemplén megye területén az utóvizsgálat időpontjában a megye területén 30 napon túli holttest tárolást nem tapasztaltak.
Az egészségügyi intézményben elhunytak esetén amennyiben az értesített hozzátartozó nem jelentkezik 8 napon belül, az intézmény ismét megkeresi a hozzátartozót, majd 8 nap múlva intézkednek az illetékes önkormányzat felé a köztemetés megrendelésére. Az önkormányzat a megkeresés után késedelem nélkül elvégzi a köztemetést. Tapasztalataink szerint az eljárásban a hozzátartozó felkutatása vesz hosszú időt igénybe, és ha nem vagy csak többszöri felszólításra vállalj a temetést.
A halottakkal kapcsolatos eljárás szabályait valamennyi egészségügyi intézmény az SZMSZ-ében rögzítette.
A köztemetőben tárolt holttestek esetén a temető gondnokság értesíti az illetékes önkormányzat szociális osztályát, amely megkeresi a hozzátartozót, ha nincs hozzátartozó vagy nem vállalja a temetést, elrendeli a köztemetést.
Rendkívüli halál esetén az illetékes rendőrhatóság valamennyi esetben időben megadta az engedélyt a temetésre. Egy esetben fordult elő 30 napon túli holttest tárolás az ózdi Temetőben (Ózd, Bolyki u.).
A rendőrség megadta az engedélyt, a hozzátartozó azonban idegen kezűséget feltételezett és nem engedte elvégezni a hamvasztást. A rendőrség vizsgálata a bűncselekményt kizárta, hozzátartozó nem tett feljelentést, így a hamvasztás megtörtént.
Határidőn túl tárolt holttest 2001-ben és 2002-ben 29 esetben történt, köztemetésre pedig 22 esetben került sor. Egy román állampolgár esetében, akinek temetéséről a külképviselet többszöri megkeresés után sem gondoskodott, 6 hónap után  Miskolc Város Önkormányzata a köztemetést elvégezte.
A felsorolt esetek kapcsán a közegészségügyi hatóság részéről intézkedésre nem volt szükség.

Csongrád
Az utóvizsgálat idején a Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kar Igazságügyi Orvostani Intézetében tároltak négy "határidőn túli" holttestet.
Kettő holttestet (F.A. és Gy.S.) 1998. 11. 19-én és 1998. 07. 14-én szállították be. Mindkettőjük esetében az Intézet köztemetési eljárást kezdeményezett Szeged MJV Önkormányzatánál. A rendőrségi temetési engedély hiánya miatt eltemetni nem tudták. Az önkormányzat megkereste az illetékes Szegedi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztály Nyomozó Alosztályát, ahonnan azt a visszajelzést kapta, hogy a felettes államigazgatási szerv vizsgálata miatt nem tudják rendelkezésükre bocsátani a szükséges iratokat.
Kettő holttestet 2002. 04. 10-én és 04. 15-én szállítottak be, mindkettő ismeretlen, bűncselekmény áldozata (Balástya területén kihantolt tetem), személyazonosságuk megállapítása és a rendőrhatósági nyomozás jelenleg is folyamatban van. (Megjegyzés: 2002. július 3-án ezzel összefüggésben újabb tetemet szállítottak az intézménybe.)
A vizsgálat időszakában (2001. január 01. - 2002. május 30.) az alábbi helyeken tároltak még 30 napon túl holttestet:
- a Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kar Pathológiai Intézetében két esetben:
1/ M.P. esetében (elhunyt: 2002. 02. 28.) a szegény sorsú család kérésére kegyeleti okokból tárolták a holttestet a temetési költség összegyűjtésének  idejéig. A holttestet a halál utáni 46. napon, 2002. 04. 15-én szállították el az intézetből.
2/ Cs.R. (elhunyt: 2002. 01. 20.) eltartója a halottvizsgálati bizonyítványt elvitte, de többszöri szóbeli ígéret ellenére sem intézkedett az eltemetésről. Az Intézet 2002. 04. 10-én köztemetési eljárást kezdeményezett Szeged MJV Önkormányzatnál. A holttestet 05. 13-án szállították el az Intézetből (113 napig tárolták).
A fenti intézet vezetőjének figyelmét írásban hívták fel az OTH 1957-6/2001. sz. levelében foglaltakra még 2001. 11. 23-án.
- Dr. Diósszilágyi Sámuel Kórház Makó Pathológiai Osztály egy holttestet, 2001. 11. 27-től 2002. 02. 04-ig tárolt. Makó Város Rendőrkapitánysága nem adta meg az engedélyt a határidőn belüli temetésre, mivel a hozzátartozó felkutatása nehézkes volt. Az engedélyt a Városi ÁNTSZ felszólítására 2002. 02. 04-én kiadták. A köztemetés 2002. 02. 05-én megtörtént (összesen 70 napig tárolták).
A makói kórház igazgató főorvosának a figyelmét írásban felhívták a holttestek határidőn túli tárolásának az elkerülésére az idevonatkozó jogszabályok betartására.
Összefoglalva: Csongrád megye területén az ellenőrzés időpontjában 4 tetemet tároltak (Szeged, SZTE). A vizsgált időszakban a fentiek mellett 3 esetben történt harminc napon túli temetés.

Fejér
A Fejér Megyei Szent György Kórházban  Székesfehérváron 2001. évben 5 esetben fordult elő 30 napot meghaladó tetemtárolás.
Székesfehérváron, a Béla úti temető boncoló és tároló helyiségében 2001. évben  6 esetben, 2002. évben pedig 3 esetben tapasztaltak hasonló  szabálytalanságot.
Dunaújváros Köztemető boncoló és tároló helyiségében 2001. évben  4 ízben, 2002. évben pedig egy esetben tárt fel az ellenőrzés a halottak eltemetésével kapcsolatban határidő túllépést.
Az utóvizsgálat alkalmával a Székesfehérvár, Béla úti temető extrém tárolójában 3 tetem volt, egy tetem 1 héten belüli, 2 pedig 4-5 hetes.
30 napon túl a Fejér Megyei Szent György Kórházban, a Pathológiai Osztály hűtőtárolójában tárolhatnak elhunytat.
Az önkormányzatok az intézmények megrendelését követően 2 héten belül elvégzik a köztemetést.  
A rendőrhatósági  eljárással összefüggésben hosszabb időt vesz igénybe az ismeretlen elhunyt azonosítása, és a hozzátartozó felkutatása.

Győr-Moson-Sopron
A megyei tisztifőorvos arról tájékoztatott, hogy 2001-ben Győr-Moson-Sopron megyében az egészségügyi intézmények patológiai osztályain, tetemtárolóiban és a temetői tetemtárolókban 30 napot meghaladóan nem történt holttest tárolás.
2002-ben  3 esetben regisztráltak 30 napon túli holttest tárolást.
A Petz Aladár Megyei Oktató Kórház I. számú Pathológiai Osztályára (Győr, Magyar u. 8.) 2002. 03. 20-án került az egyik győri hajléktalanszálló lakója, aki a kórházban hunyt el. A kórház a tetemtárolók üzemeltetését és a halottkezelési tevékenységet a STÁCIÓ 2000 KFT-nek adta át működtetésre. Így ezen Kft. próbálta meg az eltemetést vállaló hozzátartozót az elszállíthatóságról értesíteni, azonban az sikertelen volt. Erről a kórház vezetője 2002. 05. 17-én értesítette a győri önkormányzat jegyzőjét. Az önkormányzatnak sikerült felkutatni az elhunyt gyermekeit, ők azonban nem vállalták a temetést, így a köztemetést 2002. 05. 21-én az önkormányzat rendelte meg. Végül a holttestet 70 napos tárolás után 2002. 05. 30-án temették el.
A Petz Aladár Megyei Oktató Kórházban 2001. 12. 26-án született élő magzat egynapos korában meghalt. A Kórház I. számú Pathológiai Osztályán működő STÁCIÓ 2000 Kft. többszöri felszólítása ellenére a szülő anya a temetést megtagadta. A Pathológiai Osztály vezető főorvosa 2002. 05. 16-án jelezte a kórház főigazgató főorvosának az esetet és kérte intézkedését. A Kórház főigazgató főorvosa 2002. 06. 13-án írt levelet a települési önkormányzat jegyzőjének, kérve mielőbbi intézkedését az eltemetésről. A Pannonhalmi Polgármesteri Hivatal jegyzője arról tájékoztatott, hogy 2002. 06. 27-én dönt a képviselő-testület a köztemetésről, illetve a legkisebb összegű temetési összeg megadásáról. A mai napig 181 napja tárolt holttest temetésének pontos időpontja még nem ismeretes.
A fenti ügyekben a Petz Aladár Megyei Oktató Kórház, illetve a Pathológiai Osztály vezetője követett el mulasztást, mert a főigazgató főorvos által 2000. 06. 01-jén kiadott, a Pathológiai Osztály működési rendjében előírt kötelezettségnek nem tettek eleget, nevezetesen, ha a dokumentáció szerint nincs eltemetést vállaló hozzátartozója az elhunytnak, a pathológiai osztály vezetője erről értesíti az intézet vezetőt, aki 48 órán belül értesíti a megfelelő települési önkormányzat jegyzőjét az elhunyt elszállítása és eltemetése érdekében. Tekintettel arra, hogy közelmúltbeli, az utóvizsgálat időszakában zajló ügyekről van szó, a mulasztás részletes kivizsgálásáról és az intézkedés megtételéről még nem készült dokumentáció.
2002. 03. 02-án Dunaszigetnél a Dunába fulladt egy 16 éves afgán férfi. A Mosonmagyaróvári Városi Rendőrkapitányság államigazgatási eljárás keretében foglalkozott az üggyel, majd boncolás történt. A holttestet 2002. 03. 07-én szállították a Mosonmagyaróvár Városi Köztemetőbe, ahol azóta is fagyasztott állapotban van. A rendőrhatóság 2002. 06. 18-án adta ki a Dunaszigeti Önkormányzat részére a temethetőségi engedélyt. Az önkormányzat a köztemetést megrendelte, melyre 2002. 06. 25-én került sor az önkormányzat tájékoztatása szerint. Az afgán férfi holttestének 115 napos tárolása feltehetően a bonyolult diplomáciai, államközi rendőrségi eljárás miatt fordulhatott elő.

Fenti három eseten túl a megye egészségügyi intézményeiben és hűtővel rendelkező temetőiben 2001-2002. évre vonatkozóan 30 napot meghaladó holttest tárolás nem történt.

Hajdú-Bihar
A vizsgált időszak alatt két intézmény 3 osztályán 49 esetben fordult elő tetem túltárolás.
A köztemetés megrendelését a halálozás helye szerinti önkormányzatnál többnyire jogszerűen, időben kérelmezik, de több ízben lényegi eltolódás tapasztalható a fekvőbeteg intézmény által elküldött levél kelte és önkormányzathoz való érkezésének ideje között.
Az egészségügyi intézmények a köztemetést a Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatánál rendelték meg. Az önkormányzatnál a köztemetés elrendelésének határideje a jelzéstől számítva 130 esetben 3 napon belüli, 28 esetben 8 napon belüli, 40 esetben 30 napon belüli, és 10 esetben 30 napon túli volt. Ez utóbbi egy, a hozzátartozó mulasztása miatt, egy az önkormányzat karácsonyi-újévi ünnepek miatti késedelmes ügyintézése, 8 pedig a társhatóság megkeresése, környezettanulmány elhúzódása miatt fordult elő. Az említett 10 esetben 3 hónapon belül sor került a köztemetés elrendelésére.  
A fekvőbeteg intézményeknél kimutatott túltárolások esetében tételes vizsgálatot végeztek az önkormányzatnál. A temetések elhúzódásáért egyaránt felelőssé tehető a hozzátartozó mulasztása - elvitte a halottvizsgálati bizonyítványt, sőt az anyakönyvi csoporttól az anyakönyvi kivonatot is, s mégsem intézkedett az eltemetésről, vagy objektív akadályoztatás, vagy külföldön való tartózkodás, vagy temetési költségek előteremtésének elhúzódása (pl. nyugdíj megérkezése) miatt.
Az is megállapítható, hogy az intézmények köztemetések iránti kérelme késedelmes, valamint a Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának (szociális osztály, anyakönyvi csoport) intézkedése elhúzódó. Azokban az esetekben, amikor a hozzátartozó elviszi az intézményből a halottvizsgálati bizonyítványt, mégsem intézkedik a temetésről, és az intézmény köztemetés iránti igényt jelent be az önkormányzatnál, nem  egyszer szükséges újabb halottvizsgálati bizonyítvány kiállítása. Ez a folyamat jelenleg jogilag szabályozatlan:
- Kitölthet-e boncolást, s így a halál okát megállapító orvos/intézmény újabb halottvizsgálati bizonyítványt, amely szükséges az önkormányzat részére a köztemetés intézéséhez?
- Ebben az esetben mennyi idő elteltével intézkedhet az intézmény, ha esetleges felszólítás ellenére hiába vár a hozzátartozóra, vagy az eltemetésre kötelezett jelentkezésére?
Példaértékű néhány vidéki önkormányzat magatartása a köztemetések kérdésében, miszerint az önkormányzat haladéktalanul intézkedik az eltemetésről, majd azt követően keresi a hozzátartozót, terheli a hagyatékra a költségeket stb. 
Kriminális esetekben az eltemetésre vonatkozó rendőrhatósági engedély, hiánya miatt nem volt túltárolás, illetve késedelmes temetés.
A DEOEC Pathológiai Intézetében azokban az esetekben, amikor nem volt megállapítható a holttest intézményből való elszállításának időpontja, (48 eset) az intézményi belső szabályozás hiányosságait vélelmezték. Az Intézetben gyakran előfordul a holttestek hiányos dokumentumokkal történő beszállítása, illetve az elszállítás időpontjának az elszállító általi be nem jegyzése. Mind a beszállítás, mind az elszállítás napi főmunkaidőn kívül is történik, azaz a szállítást végző szervezetek, vállalkozások átadás/átvétel nélkül hozzák/viszik a holttesteket. Csak így fordulhat elő, hogy a holttest halottvizsgálati bizonyítvány nélkül a lábcédulán a nevével feltüntetve érkezik az Intézetbe, illetve az elszállító olvashatatlan kézjeggyel látja el az elszállítás tényét. Ezekben az esetekben a mulasztás a halottvizsgálatot végző orvos részéről is megállapítható.
A tisztifőorvos megjegyezte, hogy a Berettyóújfalúi Területi Kórházban és a Kenézy Gyula Kórházban minőségügyi rendszer működik, feltehetően ennek is köszönhető, hogy csak elvétve fordul elő holttest túltárolás.

Fentiekből az a következtetés vonható le, hogy elkerülhetetlen a halottakkal kapcsolatos intézkedés minden részletére kiterjedő és elsősorban az intézményeket érintő belső szabályozás, ami nem nélkülözheti az idevonatkozó szabályok pontos ismeretét és betartását, betartatását.
Tájékoztatásul megküldte az előző és ez évi vizsgálat eredményeként az intézmények vezetői és a DMJV Önkormányzat Szociális Osztályához intézett levelei fénymásolatát. (Megjegyzés: az alapvizsgálat itt tárta fel a 6 évet meghaladó tetemtárolást.) 
ÁNTSZ részletes felhívást adott közre a Debreceni Egyetem Orvos és Egészségtudományi Centrum vezetőjének, debreceni Kenézy Gyula Kórház-Rendelőintézet igazgató főorvosának és Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális Osztályának.

Heves
2001. évben Heves megyében a vizsgált időszakban az előírt határidőn túl 1 holttestet tároltak az egri Markhot Ferenc Kórház-Rendelőintézet Patológiai Osztályán 75 napig. A tárolás ideje a hozzátartozók felkutatása miatt hosszabbodott meg.
2002. évben Heves megyében 30 napon túl tárolt holttestek száma szintén 1 volt. Az egri Markhot Ferenc Kórház-Rendelőintézet Patológiai Osztályán található újszülött magzat boncolása 2002. 05. 17-én történt, és eltemettetésére még nem került sor.
Az elhunytat a rendőrség boncolta, és eltemettetését a kórház már többször kezdeményezte. A kórház jelentése alapján a holttest eltemettetése a napokban várható.
A tisztifőorvos tájékoztatott, hogy amennyiben ez nem történik meg, írásban fog intézkedni, melyről pótlólagos tájékoztatást ad.

Jász-Nagykun-Szolnok
2001. évben Jász-Nagykun-Szolnok megye intézményeinek patológiai osztályain, annak tetemtárolóiban, illetve a temetői, krematóriumi tetemtárolókban 30 napot meghaladóan holttest tárolása nem történt.
2002. évben a Karcagi Kátai Gábor Kórház patológiai osztályának tetemtárolójában 02. 14-től 1 holttest tárolása történik a Karcagi Városi Rendőrkapitányság intézkedésére. A holttest azonosítása érdekében a DNS-vizsgálat folyamatban van. 
Szolnok Város krematóriumában 1 fő román állampolgár ismeretlen személyazonosságú holttestét tárolták, ugyanis a jogsegélyegyezmény ellenére sem igazolták a román hatóságok az elhunyt személyazonosságát. A hamvasztó üzem hűtőjéből az elhunyt román állampolgár Gödöllőre került elszállításra, ahol koporsós temetése megtörtént.
Köztemetésre 2001. és 2002. években 67 esetben került sor, a köztemetések lebonyolítása miatti késedelem nem fordult elő sem az önkormányzatok, sem a hozzátartozók hanyagsága miatt.
Az utóvizsgálat során 1 esetben fordult elő, hogy a hozzátartozó a hamvakat tartalmazó urnát még nem temettette el. Az urna a temetkezési vállalat urnatárolójában van elhelyezve. A hozzátartozó az urna eltemettetésére felszólítást kapott.
Az utóvizsgálat alkalmával észlelt, 1 esetben 30 napot meghaladó holttest tárolással kapcsolatosan a felelősség tisztázására az ÁNTSZ eljárást kezdeményezett. 
Komárom-Esztergom
Az ÁNTSZ Komárom- Esztergom Megyei Intézete illetékességi területén a fekvőbeteg gyógyintézetek patológiai osztályain, tetemtárolóiban és a temetői tetemtárolókban 2001 év folyamán holttest 30 napon túli tárolása nem fordult elő.
2002 év folyamán 2 esetben fordult elő 30 napon túli holttest tárolás.
A patológiai osztályra 2002. 04. 16-án beszállított halottat 2002. 05. 29-én szállították el köztemetés céljából.
A megyei tisztifőorvos a hasonló esetek elkerülése érdekében körlevélben hívta fel a fekvőbeteg gyógyintézetek vezetőinek figyelmét a jogszabályi előírások betartására.
Egy esetben temetői tetemtárolóba beszállított, 2001. 12. 20-án elhalálozott személy holttestét 2002. 03. 01-jén temették el. Az elhunyt személy a Kecskéd községben működő „Nyugodt Öregkor KHT" gondozottja volt.

Nógrád
Az egészségügyi intézményekben a halottakkal kapcsolatos adminisztráció tárgyi és személyi feltételei biztosítottak.
Az intézményekben szabályzattal rendelkeznek az elhalálozás, boncolás, temethetőség, érintettek értesítése, elszállítás, dokumentálás tekintetében.
A megyében sem 2001-ben, sem 2002-ben 30 napot meghaladóan holttestet nem tároltak.
A négy fekvőbeteg ellátó intézetünkben az ellenőrzés időpontjában 18 elhunytat tároltak (2-3 napos tárolás).
  Az önkormányzatok a köztemetések megrendelését - információink szerint - a lehető legrövidebb időn belül végrehajtják.
A hozzátartozók minden esetben intézkedtek a temetésről.
Rendőrhatósági engedély hiánya miatt nem volt szükség 4-6 napon túli holttest tárolásra. Az elrendelt utóvizsgálatot eredményesen lezárták, tekintettel arra, hogy illetékességi területükön a halottakkal kapcsolatos eljárás az érvényben lévő jogszabályok szerint történik.
A fekvőbeteg ellátó intézetek területi ellátó kötelezettséggel is rendelkeznek. Nemcsak az osztályaikon elhunytak, hanem az illetékességi területükön elhunytak is bekerülnek tárolóikba. A tárolás 2-4 napos általában.
A hamvasztásra várakozás ideje nem haladja meg a 4-6 napot. Az intézetekbe az elhunytak beszállítása folyamatosan történik éjjel-nappal. A hamvasztásra vagy temetésre való elszállítást nappal munkaidőben végzik.
Az érintettek kiértesítését a kórházi osztályok a hozzátartozók, illetve amennyiben szükséges az Önkormányzatok felé megteszik. Az értesítés telefonon, táviratban, írásban történik. Köztemetés esetén 2 héten belül megtörténik a temetés.
Az eljárások szervezetten, gördülékenyen zajlanak. A rendőrhatósági eljárások esetében 3-4 nap tárolási idő után megtörténik a temetés.
A temetői tetemtárolókban 2-3 napig tárolják az elhunytakat, ahol hűtési lehetőség biztosított. A kórházban elhunytak kiszállítása általában a temetés előtt 2-3 órával történik.

Pest
Pest megye egészségügyi intézményei patológiai osztályain összesen 14, Érd Város Önkormányzata köztemetőjében 1 holttestet tároltak 2001-2002. évben 30 napon túl.
A részletes információ alapján megállapítható, hogy
- a Flór Ferenc Kórház patológiáján 1 esetben, a hozzátartozó hiánya miatt fordult elő 30 napon túli tárolás. A halottat telefonon történt megbeszélés után a Fővárosi Temetkezési Vállalat szállította el.
- A Toldy Ferenc Kórház patológiai osztályán 1 román állampolgár vár 30 napon túl eltemetésre, hozzátartozója nincs. Ügyintézése folyamatban van.
- Nagykőrös Város Kórház-Rendelőintézet patológiájára 2001-ben 1 - baleset következtében elhunytat - szállítottak be közterületről, 30 napon túl a rendőrhatósági boncolásra kellett várakozni.
- A Törökbálinti Tüdőgyógyintézetben 2001-ben 4, 2002 évben 3 holttestet tároltak 30 napot meghaladóan. Ebből: 1 esetben a rendőrhatósági boncolása miatt, 5 esetben nem találták meg a hozzátartozót, 1 esetben a hozzátartozó anyagi helyzete miatt tolódott el a boncolás ideje, végül a kórház megrendelte a köztemetést.
- Szent Rókus Kórházban 4 holttestet tároltak 30 napon túl. A halottak köztemetése érdekében 1-3 hónapot követően került sor a szükséges intézkedés megtételére a VIII. kerületi Önkormányzat felé, mivel a hozzátartozók nem temették el a halottat.
Az  önkormányzatok által fenntartott temetők közül
- Érd Város Önkormányzat köztemetőjében a 2002. 05. 11-én beszállított halottat a hozzátartozók csak 2002. 06. 19-én tudták elszállítatni a Pest Megyei temetkezési Vállalat érdi kirendeltségével, és ezután került sor a temetésre.
A 30 napon túl tárolt holttestek esetében tett intézkedésekről megkeresésünkre jegyzőkönyvet csak egy intézmény küldött. A szóbeli tájékoztatásuk szerint az esetek jelentős részében telefonon történt az intézkedés.
Összességében megállapították, hogy Pest megyében a holttestek határidőn túli tárolásának oka az esetek többségében az, hogy a hozzátartozók vagy nem jelentkeznek, vagy nincs pénzük az eltemetésre, és általában több hét is eltelik mire ez irányban hajlandók nyilatkozni (szégyellik).
- Közterületen elhunytak esetében a rendőrhatósági boncolásra kell várakozni.
- A köztemetésre várakozás - illetve az erről hozott határozat megérkezésének ideje - 6 naptól 3 és fél hónapig terjedt.
- Az intézmények és az önkormányzatok között az együttműködés jó. A köztemetésekre meghatározott összeg elkülönítésre kerül.
- Kriminális esetben a rendőrhatósági engedély a boncolás elvégzését követően haladéktalanul kiadásra kerül az illetékes rendőrkapitányságon. A szokványos boncolásokhoz viszonyított hosszabb idő a halottvizsgálat elvégzéséig telik el (átlag 14 nap).
Az ellenőrzés tapasztalatai alapján körlevél került kiadásra a patológiai osztállyal illetve részleggel rendelkező intézmények felé.

Somogy
Somogy megye területén 2001. és 2002-es évnek a vizsgálat időpontjáig terjedő időszakában a különböző egészségügyi intézmények patológiai osztályain a tetemtárolókban, valamint a temetői tetemtárolókban 2 esetben fordult elő 30 napot meghaladó holttest tárolás. Az egyik 2001-ben a siófoki kórház kórbonctanán történt, amikor rendőrhatósági boncolás után a hozzátartozó többszöri felszólítás ellenére sem intézkedett a temetésről, és így a holttest temetésére 30 napot meghaladóan került sor. A másik eset 2002. évben történt a tabi temetkezési vállalkozó jelezte ez év kora tavaszán, hogy a mosdósi kórházban egy hónapig tárolt holttestet kellett elszállítani és eltemetnie Sérsekszőlősön. Ez az elhunyt közvetlen hozzátartozók nélküli, a segesdi szociális otthon gondozottja volt, aki Sérsekszőlősre történő - halála utáni -  szállítási költségét még életében összespórolta. A temetést a temetkezési vállalkozó elvégezte, a temetés költségét az egészségügyi és szociális intézmények, továbbá az önkormányzatok egymás közötti vitája miatt 2002. 06. 11-éig még nem kapta meg.
A ságvári krematóriummal kapcsolatban elmondható az a tény, hogy 2001 év végére 44-re emelkedett a halotti anyakönyvvel rendelkező elhamvasztásra került koraszülött csecsemők urnáinak a száma.
Olyan információról nincs tudomásuk, hogy köztemetés megrendelése esetén az adott önkormányzat ne intézkedett volna a vizsgált időszakban a köztemetésről.
Nem tapasztaltak olyan esetet sem, hogy a hozzátartozó a halotti bizonyítványt átvette volna és ne intézkedett volna a temetésről.

Szabolcs-Szatmár-Bereg
A 2001. évre vonatkozóan a nyíregyházi Megyei Kórházban 2, a Mátészalkai Kórházban 1, a Kisvárdai Kórházban 1 halott, a Debreceni Igazságügyi Orvostani Intézetében 18 halott volt tárolva 30 napon túl.
2002-ben ún. túltárolás csak az Igazságügyi Orvostani Intézetében fordult elő 2 eset (egy 35 napos és egy 39 napos). A vizsgálat jelen időpontjában az illetékességi területen nem volt túltárolt halott.
A halottak közül az Igazságügyi Orvostani Intézetben 5 azonosítatlan halott volt. A nyíregyházi kórházban 1 sokáig azonosítatlan halottat végül Ukrajnába szállítottak eltemetésre, de a hivatalos procedúra a 90 napot meghaladta. Az esetek között halvaszületett vagy a perinatalis (születés időszaka körüli) időszakban meghalt csecsemők is voltak, mely esetekben a szociokultúrális háttér nehezítette a halott eltemetésének lemondásáról szóló hozzájárulás beszerzését. 
Az utóvizsgálat időpontjában 30 napon túl temetetlen halott a megyében nem volt.
A vizsgálatot végző regionális  szakfelügyelő főorvos közölte, hogy téves az az értelmezés, hogy a köztemetést a tárolást végző egészségügyi vagy más intézmény rendeli meg. Az egészségügyi intézmény vagy Igazságügyi Orvostani Intézet, vagy rendőrségi egészségügyi osztály sem megrendelője, sem  kifizetője köztemetésnek nem lehet. Ilyen kifizetésre költségvetésükből jogcím nincs. Ezek az intézmények a területileg (a halál helye szerint) illetékes önkormányzat megfelelő (szociális, szociálpolitikai, stb.) osztályára kell hogy jelezzék a temetetlen halottat, illetve az önkormányzat temettetési kötelezettségét és ezután ez a szerv bonyolítja (rendeli meg, fizeti ki) a temetést. Általában nagyobb városi vagy megyei önkormányzati szervnek ebből problémája nincs. Azonban a kis költségvetésű vagy netalán csődgazdálkodást folytató önkormányzatoknak egyáltalán nincs felszabadítható anyagi forrása a temetés megrendelésére és kifizetésére, ezért nagy passzív ellenállást tanúsítanak ilyen teher jelentkezésekor. Pozitív példaként említhető a Nyíregyházi Megyei Önkormányzat illetékes osztálya, ahol a kisebb önkormányzatok ilyen költségeit átvállalják, és ezzel elősegítik az ismert hozzátartozó nélkül elhunytak eltemettetését.
Az utóbbi időben a kórházak felvételi irodái jó gyakorlatot alakítottak ki azáltal, hogy a betegek felvételekor már tisztázzák, hogy esetleg egyáltalán nincs a halál esetén értesítendő hozzátartozó, vagy a felvételre bekerült beteg esetleg hajléktalan. Így a bekövetkezett halál esetén azonnal meg tudják tenni az intézkedést a minden valószínűség szerinti köztemetésre. Egészen más a helyzet a hozzátartozó nélküli ismeretlen vagy hajléktalan elhunytak esetében, ha otthon, közterületen halnak meg és kerülnek beszállításra egészségügyi intézmény pathológiájára vagy területi önkormányzati halottasházba. Az azonosítás, a hozzátartozók felkutatása, értesítése azok kötelezettség vállalásának a megismerése, és a szükséges intézkedések a legszerencsésebb esetben is alig teljesíthetők 30 napon belül.
Jelen időpontban nincs elakadt eset vagy elhúzódó ügy az önkormányzat hibájából.
Korábban több esetben fordult elő, hogy a hozzátartozó a halottvizsgálati bizonyítványt elvitte, majd a halott eltemetéséről nem gondoskodott. Ez esetben azonban az önkormányzat értesítése, hogy végeztessen köztemetést, még nem oldja meg a problémát, mivel a temetéshez az anyakönyvi kivonat és a halottvizsgálati bizonyítvány törvényesen is szükséges. Kettős halottvizsgálati bizonyítvány kiállítása és az anyakönyvezés viszont nem megengedett az önkormányzat számára sem. Mindamellett, hogy bár az önkormányzat később a megkerült hozzátartozótól polgári peres úton visszaperelheti, vagy a hagyatékból lefoglaltathatja a temetés költségeit, ez a riasztó procedúra inkább arra készteti az önkormányzatokat, hogy kivárjanak a hozzátartozó következő lépésére vagy előkerülésére. Ezek az esetek egyébként még az utóvizsgálatot megelőzően lezárultak úgy, hogy a hozzátartozók állták a többletköltségeket is. Megjegyzendő, hogy egy esetben újabb bűnügyi vizsgálat indult a haláleset kapcsán, mely miatt a temetési engedély felfüggesztésre került. Ez utóbbi esetre vonatkozóan elvi kérdésként merül fel, hogy mi jobb, a temetést követő rövid időn belüli exhumálás, vagy 30 napot meghaladó tárolás. 
Nem fordult elő a vizsgálat idején és az utóvizsgálat során sem, hogy hatósági engedély hiánya akadályozta volna meg a temetést. A hatóságok költségvetési hiánya arra ösztönzi őket, hogy a temetési engedélyt még akár a hatósági vizsgálatok lezárása előtt datálva adja ki, mivel a tárolás költségei a kiadás időpontjáig a költségvetésüket terheli.
Ez az eljárás egyébként számos panaszhoz és bejelentéshez vezetett, mivel többször előfordult, több helyen, hogy a hozzátartozóhoz az értesítés el sem juthatott, hogy intézkedhessen a halottal kapcsolatban, vagy pedig olyan időpontban kapta az értesítést (pénteken délben például), amikor a költségek őt terhelik (hétfőig). A kérdéskörhöz kapcsolódóan megjegyezte, hogy még az előző állampolgári jogok országgyűlési biztosa - bár 2001. 04. 11-én jelentést készített és ajánlást tett, de az akkor végzett vizsgálat kapcsán felmerült és írásban is lefektetett kérdésekre és ajánlásokra mind a mai napig nem válaszolt, vagy ilyen válasz megszerkesztésére nem kért senkit (OEP, illetékes szakmai kollégium). Megjegyzés: A 2001-ben végzett vizsgálat teljes mértékben eltért a jelenlegi utóvizsgálattól, mivel korábban az állampolgári jogok országgyűlési biztosának ajánlása nyomán az egészségügyi miniszter végeztetett vizsgálatot az ÁNTSZ-ekkel, így  az annak során felmerült kérdések, vélemények nem jutottak el az országgyűlési biztoshoz, ennek megfelelően nem volt arra mód, hogy a nem ismert kérdésekre szakmai választ kérjen vagy adjon.
A megyei tisztifőorvos az állampolgári jogok országgyűlési biztosának utóvizsgálatával kapcsolatban kifejtette: "Továbbá kissé szokatlan, hogy hathatós segítség nyújtása vagy konkrét probléma megoldás helyet ún. "híradások"-ból értesülés alapján csekély hatékonyságú újabb vizsgálatot indítanak."
Közölte, hogy jogosan merül fel az igény, hogy különösen a határszéli perifériás területeken ismeretlen halottak esetében - tekintettel a külföldi hatóságokkal való nehézkes egyeztetés miatt is - az eltemettetés engedélyezett ideje hosszabb legyen. Az eltemettetés finanszírozási problémáját megoldaná az, ha az OEP az általános társadalombiztosítás alapján a köztemetést minimális áron fizetné vagy a behajtásig átvállalná. Ha a születés elvi alapon társadalombiztosítási esemény, kényszer helyzetben miért ne lehetne a biztosított halála is az.
A finanszírozás ilyen módon való megoldása megelőzné többek között a hasonló ügyekben való egymásra mutogatást és az eltemettetés halasztódását.
Tévesnek tartotta az országgyűlési biztos azon ismeretét, hogy az egyetemi Igazságügyi Orvostani Intézet bármilyen hatósági jogkörrel rendelkezik. Az intézetnek nincs lehetősége magánféltől, eltemettetésre kötelezettől, önkormányzattól, vagy annak osztályától kikényszeríteni semmilyen ténykedést vagy további intézkedést. Az intézet legfeljebb tértivevényes értesítésekkel, figyelemfelhívásokkal vagy kéréssel terhelheti saját költségvetését, de eltemetni egyetlen halottat sem tud. 
Az az ismételt kérés is megoldatlan maradt, hogy a halottvizsgálati bizonyítványokat úgy módosítsák, hogy azon az elhunyt TAJ-száma, valamint a halottvizsgálati bizonyítványt átvevő személy adatai rávezethetők legyenek, így a későbbiekben a kiállítónál maradó példányról ez a személy felkutatható legyen. Egyébként ezek az adatok kötelezően részei a halottvizsgálati bizonyítványnak.

Tolna
Az ÁNTSZ Bonyhád, Dombóvár, Paks, Tamási Városi Intézeteinek területén 30 napot meghaladó holttest tárolás nem fordult elő sem 2001-ben, sem 2002. eddig eltelt időszakában.
Az ÁNTSZ Szekszárd Városi Intézetének területén 2001-ben három esetben haladta meg holttest tárolás a 30 napot.
- Hozzátartozó nélküli férfi halálának ideje 2001. 02. 16. Temetését a paksi önkormányzat rendelte el 2001. 03. 23-án, temetése (koporsós) 2001. 04. 09.) A tetemet a Tolna megyei Önkormányzat Kórháza tárolta.
- Hozzátartozó nélküli nő, lakhelye Paks, 2001. 05. 24-én halálozott el a Tolna megyei Önkormányzat Kórházában, ahonnan 2001. 06. 26-án hamvasztás céljából szállította el a Testamentum Temetkezési Iroda.
- Hajléktalan nő halálának ideje 2001. 07. 13. Temetést elrendelő határozat kelte: 2001. 07. 13., temetés (koporsós) 2001. 08. 17. A tetemet a Panteon Kft. tárolta (Szekszárd)
2002-ben éppen az utóvizsgálat időszakában egyetlen eset tártak fel Szekszárdon. A megyei kórházban halálozott el, 2002. 04. 17-én egy hajléktalan férfi.
A kórház a halál napján úgy értesítette a polgármesteri hivatalt, hogy elküldte részére a hozzátartozó táviratát, melyre a hivatal intézkedni nem tudott. Hivatalos értesítés a polgármesteri hivatalba 2002. 05. 02-án érkezett, a temetést elrendelő határozat szabadság miatt 05. 23-án kelt. A tetemet elhamvasztották, hamvak temetése: 2002. 05. 27.  Határozati intézkedés az eseményekkel kapcsolatban nem történt.

Vas
A megyei tisztifőorvos Vas megye valamennyi fekvőbeteg ellátó intézményében elvégeztette a vizsgálatot, mely alapján megállapításra került, hogy 2001-ben és 2002-ben az ellenőrzés időpontjáig 30 napot meghaladóan holttestet nem tároltak, illetve tárolnak.
Az egészségügyi intézmények által vezetett dokumentációk szerint a bonchelyiségek hűtőtárolóiból eltemetésre, elhamvasztásra átlagosan 2-5 nap múlva szállítják el a holttesteket. Az ellenőrzések alkalmával az intézmények halottszállítással kapcsolatos dokumentációiban tapasztaltak hiányosságokat. Ezen hiányosságokat a vizsgálatot követően jegyzőkönyvben rögzítették és felhívták a figyelmet a dokumentációk pontos vezetésére.
Vas megyében 2001. évben temetői tetemtárolóban 1 holttestet tároltak 30 napot meghaladóan. Eltemetésére 2002. 02. 01-jén került sor a Szombathelyi Rendőrkapitányság Vizsgálati Osztálya engedélye alapján. (H.G. csecsemő 2001. 11. 17-én hunyt el, holttestét 2001. 11. 27-től tárolták a Vas Megyei Temetkezési Vállalat Szombathelyi hűtőkamrájában.)
2002. 04.  03-án ismeretlen elhunytat szállítottak a Vas Megyei Markusovszky Kórházból a Vas Megyei Temetkezési Vállalat Szombathely, Ferenczy u. 1. szám alatti telephelyére, eltemetésre még nem került sor. A Szombathelyi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztály intézkedhet az eltemetésről.
A köztemetések száma 2001. évben 28 volt, 2002. évben 12. 2001. évben a temetésre, hamvasztásra előírt határidők túllépésére 7 esetben került sor a hozzátartozóval nem rendelkező vagy kapcsolatot nem tartó szociális otthoni gondozottak, átmeneti szálláshelyen tartózkodók és hajléktalanok elhalálozása esetében. A határidő túllépés időtartama 16-29 nap volt.

Veszprém
Veszprém megyében a kórházak patológiai osztályain és a temetők tetemtárolóiban 2001. és 2002. évben 30 napot meghaladóan nem fordult elő holttest tárolás.
A vizsgált időszakban 2001. évben a Csolnoky Ferenc megyei kórházban 1 esetben a család kérésére történt túltárolás, a temetés az előre jelzett időpontban lezajlott. Szintén 2001-ben a Veszprém  városi temetőgondnokságon 5 túltárolt eset vált ismertté. Egy esetben a szülői felelőtlenség volt az ok, de felszólításra a család azonnal intézkedett. A rendőrség 5 esetben a vizsgálat befejezését követően adta ki a temetési engedélyt, melynek kapcsán  a 30 napot meghaladta a temetés. 2002-ben hasonló okból a 34. napon történt temetés egy esetben.

Zala
Zala megye területén működő kórházak patológiai osztályain és a temetők tetemtárolóiban 2001. és 2002. évben 30 napot meghaladóan nem fordult elő holttest tárolás.
A felülvizsgálat során az ÁNTSZ megállapította, hogy az elhunytak eltemetése kb. 95 %-ban még hamvasztás esetén is megtörténik 8 napon belül, 8 és 25 nap közötti eltemetéssel (külföldi hozzátartozó, külföldi elhunyt, rendőrségi eljárás) 12 esetben találkoztak.
A keszthelyi kórház patológiai osztályáról 1 elhunytat 3 naponkénti többszöri felszólítás után 22 nap múlva szállítottak el a hozzátartozók. A késői elszállítást a családon belüli, eltemető személye körül kialakult konfliktussal indokolták. 
A megyében a temetkezési tevékenységet 15 vállalkozó végzi, közegészségügyi szempontból ellenőrzött körülmények között. 
Köztemetésre 136 esetben került sor, jelentős részben a családok rossz anyagi helyzete, néhány alkalommal hozzátartozó hiánya miatt. Az eltemetés határidőn belül mindig megtörtént.
A hatósági orvosszakértő jelentése szerint a vizsgált időszakban 254 rendőrhatósági boncolás történt. Az esetek 85 %-ában 1-2 nap, 98 %-ában (249 esetben) 4 napon belül a rendőrhatósági engedély kiadásra került. 
A holttestek külföldi, illetve ismeretlen volta miatt 5 alkalommal 8-9 nap elteltével történt meg a boncolás.

Az ügy jogszabályi háttere: Lásd 2. számú melléklet

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

A vizsgálat megállapításai
	Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében  a megfelelő feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat. A 2001-ben lefolytatott eljárás hivatalból történő utóvizsgálatát az egészségügyi közszolgáltatással összefüggő ismételten felmerült mulasztások indokolták.
Az utóvizsgálat a fővárosi és a megyei tisztifőorvosok felkérésével történt, amely bebizonyította, hogy a  megválasztott módszer eredményes volt, mivel az ellenőrzés eljutott valamennyi intézményhez. A tisztifőorvosok alaposan és minden esetben határidőre teljesítették a felkérést, javaslatokat adtak a további szabályozási megoldásokra A fővárosi és 18 megyei tisztifőorvos együttműködő közreműködésével szemben csak egy megye fogadta kritikusan az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálatát. Ebből a megyéből a regionális szakfelügyelő főorvos készített  vizsgálatot,  mely kiterjedt arra a megyére is, ahol az alapvizsgálatban 6 évet meghaladó temetés elmaradását tárta fel a 2001-ben zárult vizsgálat. Ebből a megyéből érkezett az a vélemény, hogy téves az állampolgári jogok országgyűlési biztosának értelmezése az egészségügyi intézmények köztemetésre vonatkozó intézkedésére vonatkozón. Ezzel összefüggésben rámutatok, hogy nyilvánvalóan nem az intézmények végzik a köztemetést - mint ahogy ezt 19 tisztifőorvos sem így értette és értelmezte -,  de továbbra is fenntartom azt az álláspontot,  hogy a jelzésnek, megkeresésnek innen kell kiindulni, annak érdekében, hogy az információ az önkormányzatokhoz eljusson. Ilyen megyei vélemény és a vizsgálatot érintő minősítés következménye az a 2001. évi intézményvezetői álláspont, mely szerint a feltárt - 6 évet meghaladó - temetetlen állapot esetében sem terhelte mulasztás az intézményt. Az állampolgári jogok korábbi országgyűlési biztosa 2001-ben ezt a választ nem fogadta el.
Az utóvizsgálat módszere eltért az alapvizsgálattól, így a megyékből (fővárosból) közvetlenül érkező javaslatok és problémafelvetések alkalmasak az összegzésre, a következtetésre és kezdeményezésre. 2001-ben ajánlásunkra a  miniszter végeztetett vizsgálatot, így az ÁNTSZ által tett javaslatok, vélemények nem jutottak el az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.
Az utóvizsgálat feltárta, hogy temetések elhúzódása, elmaradása évenkénti átlagban lényegében alig tér el egymástól. Az alapvizsgálat nyomán megtett minisztériumi intézkedés ellenére a jelenség nem szűnt meg, arányiban nem csökkent. Az egészségügyi miniszter 3 évre vonatkozóan 1281 esetben jelezte a 30 napot meghaladó temetések elhúzódását (1998-ban: 375, 1999-ben: 438, 2000-ben 468).
Az utóvizsgálat 2001. és 2002. évekre kérte az ÁNTSZ vizsgálatát, amely bemutatta, hogy  ebben a két évben a temetések 771 esetben húzódtak el, (évente átlag: 385). Az ellenőrzés időpontjáig 57 esetben a temetés még nem történt meg. Megállapítható tehát, hogy évente változatlanul 3-400 esetben fordul elő a temetések elhúzódása. A megyei (fővárosi) tisztifőorvosok felvetették azt a kérdést, hogy a halál okát megállapító orvos/intézmény kiadhat-e újabb halottvizsgálati bizonyítványt, amennyiben a hozzátartozó azt átvette, de a temetésről nem intézkedik, tekintettel arra, hogy az önkormányzat részére a köztemetés intézéséhez ez szükséges okmány. Ebben az esetben mennyi idő elteltével intézkedhet az intézmény, ha esetleges felszólítás ellenére hiába vár a hozzátartozóra, vagy az eltemetésre kötelezett jelentkezésére. Javaslatként merült fel, hogy a köztemetést a társadalombiztosítás viselje, mert ez meggyorsítaná az eljárt.  Arra vonatkozóan is javaslat merült fel, hogy jogszabály rendezze a 30 napon túli esetekben a követendő eljárást. Itt kell megjegyezni, hogy 1982 óta hatályos a "Névtelen" megjelölés alatt jegyzett anyakönyvi bejegyzés.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az Alkotmányban rögzített emberi méltósághoz való jog, és az abból levezethető kegyeleti jog érvényesülésének vizsgálatakor számos alkalommal hivatkozott az Alkotmánybíróság határozataira. Az Alkotmánybíróság ítélkezési gyakorlatában kezdettől fogva kiemelt jelentőséget tulajdonított az emberi méltósághoz való jognak, amelyet az alkotmányos alapjogok hierarchiájának élére helyezett. 
Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvényhez fűzött  Kommentár kifejti, hogy: 
A személyiségi jogok alanya természetesen csak jogképes személy lehet. Ebből is következően nincs mód az elhunyt vagy megszűnt személy személyiségi jogainak érvényesítésére. E megállapításnak nem mond ellent a kegyeleti jogra vonatkozó jogosítványok törvényi szabályozása, mivel az - a gyakorlat felfogásában - az elhunyt természetes személy meghatározott személyiségi jogainak sérelmén keresztül magában foglalja a jogérvényesítésre jogosult személyiségi jogainak, sőt a közérdeknek a csorbulását is.
A kegyeleti jog tágabb értelemben mindenkit megillet, akinek emlékében az elhunyt él. Polgári jogi értelemben az emberi személyiség, az ember jogképessége a halállal megszűnik. A halott emléke, emberi méltósága és jóhírneve azonban a Polgári Törvénykönyv védelme alatt áll, ezek megsértésekor a személyhez fűződő jogok megsértésének esetére biztosított polgári jogi igényeket lehet érvényesíteni.
	A temetőkről és a temetkezésről szóló törvény kimondja, hogy a tisztességes és méltó temetés, valamint a halottak nyughelye előtt a tiszteletadás joga mindenkit megillet, amiből következően ugyanezen kötelezettségek mindenkit (személyesen és mint társadalmi közösséget is) terhelnek. Az országos helyzetkép bemutatta, hogy a tisztességes és méltó eltemetés több esetben sérült. A vizsgálatban megállapítottam, hogy a több hónapot, több évet meghaladó  temetetlen állapot esetenként jelenleg is előfordul. Kirívóan súlyos hiányosság az, hogy a vizsgálatot végző hatóság  az egyik megyében közel 50 esetben nem tudta megállapítani a halott elszállításának időpontját,  a tényleges tárolás vagy túltárolás időtartamát.  (Az e területen érintett  regionális szakfelügyelő főorvos ennek ellenére erősen kritikusan fogadta az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jobbító és problémafeltáró, megoldásra is javaslatot tevő vizsgálatát.)
	Megállapítottam, hogy a különböző egészségügyi intézmények, esetenként a temetkezési közszolgáltatók mulasztása, a köztemetésekkel kapcsolatban az önkormányzatoknál tapasztalt  eljárások elhúzódása évente több száz esetben  eredményezi a temetés elhúzódását vagy elmaradását, mely sérti a tisztességes és méltó temetés jogát. Ez pedig az Alkotmányban garantált emberi méltósághoz való joggal, és az ehhez kapcsolódó kegyeleti joggal összefüggésben visszásságot okoz.
Ugyanakkor elismerőleg azt is meg kell állapítani, hogy a megyék és az intézmények mintegy harmadában visszásság nem, vagy alig fordul elő, a temetési ügyeket példamutatóan, a tisztesség és a jog által elvárt módon intézik. 

Ajánlások
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. §-a alapján felkérem az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztert, hogy a tisztifőorvosok felvetései alapján vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a temetések elhúzódása, esetenkénti elmaradása a betegjogi képviselők felkérésével, feladatukká tételével vagy más intézkedéssel a jövőben kiküszöbölhetők legyenek, illetve a rendőrhatósági esetektől eltekintve minimálisra csökkenjenek.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján Felkérem a Belügyminisztert, hogy adjon választ a tisztifőorvosok azon felvetésére, hogy a kiállított és a hozzátartozó részére átadott - és egyes esetekben visszaszerezhetetlen - halottvizsgálati bizonyítvány ellenére milyen módon állítható ki újabb halottvizsgálati bizonyítvány annak érdekében, hogy a szükséges köztemetés elvégezhető legyen.  Amennyiben ehhez jogszabálymódosítás szükséges, úgy a Egészségügyi, Szociális és Családügyi Miniszterrel, valamint az Igazságügy-miniszterrel egyetértésben kezdeményezze a 34/1999. (IX. 24.) BM-EüM-IM együttes rendelet módosítását vagy a megfelelő más szabályozást. 

Felkérem az Országos Rendőrfőkapitányt, hogy a Csongrád megyei tisztifőorvos jelentése nyomán vizsgálja meg a Szegedi Orvostani Intézetben 1998 óta tárolt két elhunyttal kapcsolatos ügyet, és utasítsa az illetékes rendőrhatóságot az azonnali intézkedésre, egyben állapítsa meg, hogy az ügyben kit, illetve mely szervet terhel felelősség.

Felkérem az ÁNTSZ Országos Tisztifőorvosát, hogy az utóvizsgálatomban bemutatott megyei helyzetképek alapján fontolja meg annak a lehetőségét, hogy éves  munkaprogramjában - a megyei és a fővárosi intézetek közreműködésével - szerepeltesse az ellenőrzést annak érdekében, hogy a különböző intézményekben történő tetemtárolás indokolatlanul egy esetben se húzódjon el. A feltárt mulasztások esetén mindenkor tegye meg a szükséges intézkedést és kezdeményezést és ezt követelje meg a megyei intézetek vezetőitől is.

Felkérem az ÁNTSZ Országos Tisztifőorvosát, hogy a holttesteknek a különböző intézményekbe való beszállítása és elszállítása időpontjának kimutathatósága érdekében - a fővárosi és a megyei tisztifőorvosok útján -  követelje meg az idevonatkozó szabályok maradéktalan betartatását, a nyilvántartások pontos vezetését, a mulasztások esetén pedig tegye meg a szükséges intézkedéséket.

Kezdeményezések

Felkérem az ÁNTSZ Fővárosi Tisztifőorvosát, hogy haladéktalanul intézkedjen a Budapesten, az Újköztemetőben  2001. 09. 04. óta tárolt tetem azonnali eltemettetése, végső soron köztemetése érdekében.

 Felkérem az ÁNTSZ Baranya Megyei Tisztifőorvosát, hogy haladéktalanul intézkedjen a PTE ÁOK  Igazságügyi Orvostani Intézetében 2001. 12. 21. óta (más közlés szerint 2001. 12. 01. óta)  tárolt tetem azonnali eltemettetése, végső soron köztemetése érdekében.

 Felkérem az ÁNTSZ Győr-Moson-Sopron Megyei Tisztifőorvosát, hogy haladéktalanul intézkedjen a Petz  Aladár Megyei Oktató Kórházban 2001. 12. 27. óta  tárolt tetem azonnali eltemettetése, végső soron köztemetése érdekében.

Felkérem az ÁNTSZ Hajdú-Bihar Megyei Tisztifőorvosát, hogy haladéktalanul intézkedjen a Debreceni  Egyetem Orvos- és Egészségügyi Centrum Igazságügyi Orvostani Intézetben tárolt és 2001. 07. 07-én elhunyt tetem azonnali eltemettetése, végső soron köztemetése érdekében.

Kérem az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztert, a Belügyminisztert, az Országos Rendőrfőkapitányt, az ÁNTSZ Országos Tisztifőorvost, a Fővárosi, a Baranya megyei, a Győr-Moson-Sopron megyei és a Hajdú-Bihar megyei Tisztifőorvost, hogy  az ajánlással és a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról és a megtett intézkedésükről - lehetőség szerint - soron kívül, de legkésőbb  2002. augusztus 31-ig értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2002. július 10.

Lenkovics Barnabás