OBH 2376/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
a gyermekvédelmi gondoskodásba vett, otthont nyújtó gyermekintézményben élő gondozottak alkotmányos jogainak érvényesülésének helyzetét feltáró átfogó vizsgálatban tett ajánlások megvalósulásának utóvizsgálatáról

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsa

I. Az eljárás megindulása
	Az országgyűlési biztos általános helyettese OBH 550/1998. számon, 1998 decemberében zárta le azt az átfogó vizsgálatát, amely a gyermekvédelmi gondoskodásba vett, otthont nyújtó gyermekintézményekben élő gondozottak alkotmányos jogainak érvényesülését szolgálta. Az általános helyettes munkatársai 1998 márciusában és áprilisában 13 intézményben folytattak helyszíni vizsgálatot. A vizsgálat megindítását az indokolta, hogy az országgyűlési biztos a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényben (a továbbiakban: Gyvt.) nevesítetten kapta feladatul a gyermeki jogok védelmét. A Gyvt. 1997. november 1-jén lépett hatályba. A törvény akkor 2002. december 1-jéig adott határidőt arra, hogy a megyei, fővárosi önkormányzat a nagy létszámú otthont nyújtó gyermekintézményeket 40 fős gyermekotthonná, illetőleg 12 fő befogadására alkalmas lakásotthonná alakítsa. (Ezt az időpontot a Gyvt. 2003. január 1-jén hatályba lépő módosítása 2003. december 1-jéig meghosszabbítja.)
	Az országgyűlési biztos általános helyettese 2002 áprilisában az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján hivatalból utóvizsgálatot indított annak feltárására, hogy az alapvizsgálat megállapításai alapján tett ajánlások az érintett intézményekben miképp érvényesültek.
	Jelen vizsgálatban az alapvizsgálat során legtöbb alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítására okot szolgáltató öt intézmény utóvizsgálatára nyílt lehetőség. Az utóvizsgálat magába foglalta a helyszíni bejárást, az intézményi ellátás tárgyi és személyi feltételeinek áttekintését, valamint az intézeti alapdokumentumok elemzését. A helyszíni vizsgálatok előzetes bejelentés nélkül történtek, és valamennyi helyszínen azonos - a korábbi jelentésekben megállapított - szempontrendszer alapján valósultak meg. 

II. A vizsgált alkotmányos jogok
A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz fűződő jog: "A Magyar Köztárság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1) ]
A tulajdonhoz való jog: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot." [Alkotmány 13. § (1) ]
A családhoz való jog. "A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét." [Alkotmány 15. §]
Az ifjúság érdekeinek védelme: "A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit." [Alkotmány 16. §]
Az egészséges környezethez való jog. "A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez." [Alkotmány 18. §]
Az élethez és az emberi méltósághoz való jog. "A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. [Alkotmány 54. § (1)]
A szabadsághoz és a személyi biztonsághoz való jog. "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani." [Alkotmány 55. § (1)]
A magántitokhoz és a személyes adatok védelméhez fűződő jog. "A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog. [Alkotmány 59. § (1)]
A véleménynyilvánításhoz való jog. "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze." [Alkotmány 61. § (1)]
A kérelemhez és a panaszhoz való jog. "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." [Alkotmány 64. §]
A gyermekek kiemelt védelemhez fűződő joga. "A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges." [Alkotmány 67. § (1)]
A foglalkozás szabad megválasztásához való jog. "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához.” [Alkotmány 70/B (1)]
A legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő jog. "A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez." [Alkotmány 70/D. § (1)]
A művelődéshez való jog. "A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.[Alkotmány 70/F. (1) (2)]
A taníttatási kötelezettség. "A Magyar Köztársaságban a szülők, gondviselők kötelesek kiskorú gyermekük taníttatásáról gondoskodni." [Alkotmány 70/J. §]

Az alkalmazott jogszabályok:
A vizsgálatban alkalmazott jogszabályi rendelkezéseket a jelentés melléklete tartalmazza.

A vizsgálatban az OBH következő munkatársai vettek részt:
Dr. Győrffy Zsuzsanna főtanácsos 
Dr. Szilágyi Júlia szak-főtanácsos
Dr. Zséger Barbara főosztályvezető-helyettes

A vizsgálatot dr. Győrffy Zsuzsanna vezette. 

III. A vizsgálat megállapításai 

1. Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat és Intézményei 
1/A. Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat Átmeneti Otthona
(1125 Budapest, Szarvas Gábor u. 20.)
A vizsgálat időpontja: 2002. április 16.

Pest Megye Önkormányzatának Gyermekvédelmi Szakszolgálata Átmeneti Otthonában (Pomáz, Templom tér 3.) a helyszíni vizsgálat 1998. március 25-én történt. A vizsgálat akkor az átmeneti otthon működésével összefüggésben a következőket állapította meg:
1) Az intézményben nem volt megfelelő a szökésekkel kapcsolatos eljárás.
2) Az otthon környezete elhanyagolt, szegényes, piszkos volt.
3) A személyes használati tárgyak biztonságos elhelyezéséről nem gondoskodtak. Hiányoztak a legalapvetőbb személyes tárgyak, ezen túlmenően hiányzott az otthonban az intimszféra kialakítása.
4) Az otthonban nem akadályozták meg a kisebb és gyengébb gondozottak kiszolgáltatottságát, zaklatását, megaláztatását.
5) A gyerekek panaszainak, kívánságainak nem volt fóruma, hiányzott továbbá mindenféle garanciája annak, hogy jelzéseikre egyáltalán választ kapjanak.
6) A gyermekek nem kaptak sorsuk alakulásáról - életkoruk és személyiségük alapján indokolt - információt.
7) Az otthonban élő gyerekek pszichés problémái kezeletlenek maradtak, a speciális kezelést, ellátást igénylő gyermekek nem kapták meg azt a különleges ellátást ami megfelelő fejlődésükhöz szükséges lenne, a felügyelet és gondoskodás hiányában pedig a gyermekek az otthonban alkoholt tarthattak és fogyasztottak.
8) Az otthon a szabadidő tartalmas eltöltésének lehetőségét nem biztosította, és nem fordított figyelmet gondozottjainak életvitelére sem.
9) Egyes gondozottakat teljesen elzártak a külvilágtól, kimenőjükről önkényesen döntöttek.
	A vizsgálat összességében megállapította, hogy a pomázi átmeneti otthon nem alkalmas feladatának ellátására, a gyermekek alkotmányos jogainak biztosítására. Ezért az országgyűlési biztos általános helyettese az Obtv 20. § (1) bekezdése alapján kezdeményezte az otthon működésének megszüntetését, az ott élő gyermekek más otthont nyújtó gyermekintézményekben történő elhelyezését. Az intézményt fenntartó Pest Megye Önkormányzata a kezdeményezést elfogadta.
	A Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat (a továbbiakban: Szakszolgálat) és az ideiglenes hatályú beutaltakat befogadó otthon 2000 áprilisában Budapest, XII. kerület Szarvas Gábor u. 20. szám alá költözött. A szakszolgálat kötelékébe az utóvizsgálat idején 1936 gondozott tartozott. A gondozottak kb. 70 %-a hagyományos, illetve hivatásos nevelőszülőknél nevelkedik. A többiek egyházi, alapítványi fenntartású gyermekotthonokban, gyermekfaluban, gyermekvárosban, egészségügyi gyermekotthonokban, utógondozó otthonokban, és a Szakszolgálat által fenntartott lakásotthonokban élnek. Mindezek okán az utóvizsgálat három helyszínen (a szakszolgálat átmeneti otthonában, az érdi gyermekotthonban, és a nagykőrösi speciális gyermekotthonban) történt.
	Budapest, Szarvas Gábor u. 20. szám alatt a szakszolgálat igazgatósága, a gazdasági részleg és a munkaügy működik. Ezen a telephelyen vannak azok az irodák, ahol a nevelőszülői és gyámi tanácsadók, a hivatásos gyámok adminisztrációs munkájukat végzik. Itt folyik az örökbefogadási tanácsadás, a gyermekek pszichológiai vizsgálata, itt tartják az elhelyezési értekezleteket. Az épületegyüttes korábban csecsemőotthonként működött A csecsemőkorú gyermekeket 2001 novemberéig más intézményekben, illetőleg nevelőszülőknél helyezték el. Az épületnek az a része ahol korábban a csecsemők voltak még szinte teljesen változatlan állapotban van. A kisgyermekek ágyai, ruhái is még a régi helyükön vannak. Az intézmény igazgatójának tervei között szerepel, hogy - ha anyagi lehetőségeik engedik - az épületnek ezt a részét is irodákká alakítják.  Erre nagy szükség lenne, mert jelenleg a dolgozók zsúfolt, rideg, munkavégzésre alig alkalmas környezetben dolgoznak.
	A szakszolgálat területén működik az ideiglenes hatállyal gyermekvédelmi gondoskodásba helyezetteket befogadó otthon is. A befogadó otthon nyolc fő (négy fiú és négy lány) befogadására alkalmas, ideiglenes működési engedélye van. Az igazgató tájékoztatása szerint ideiglenes hatállyal beutalt kiskorúak befogadását minden, a Szakszolgálathoz tartozó lakóotthon és gyermekotthon vállalja. Ideiglenes hatályú beutaltakat a nevelőszülők is fogadnak. Általában az a cél, hogy a kiskorú már a gyermekvédelmi szakellátásba kerülésekor jövendő gondozási helyére kerüljön, ezért a szakszolgálatnál működő befogadó otthon "végső megoldásként" fogadja a gyermekeket.
	A befogadó otthon külön épületben működik, egy fiú és egy lány szobával. A vizsgálat idején három fő volt állományukban. A gyermekek iskolában voltak, ezért a vizsgálatot végzőkkel személyes találkozásra nem került sor. Az ideiglenes hatállyal gyermekvédelmi gondoskodásba utaltakat általában sikerül a Gyvt-ben előírt 30 napos határidő alatt végleges gondozási helyükre helyezni, a befogadó otthonban viszonylag rövid időt töltenek.
	A befogadó otthon két szobája meglehetősen sivár. A falakon nincs semmilyen díszítés, a bútorok rossz állapotban vannak, a beépített szekrények nem zárhatóak, semmi nem utalt arra, hogy egyáltalán használja valaki a szobákat. Az 1998-as alapvizsgálat óta e téren a helyzet nem változott.
A sivár, minden intimitást nélkülöző környezet sérti az ideiglenes hatállyal gyermekvédelmi gondoskodásba utalt kiskorúaknak az Alkotmány 18 §-ában biztosított egészséges környezethez, és a 67. § (1) bekezdésben deklarált kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz fűződő jogát.
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében rögzített tulajdonhoz való alkotmányos joggal összefüggésben okoz visszásságot, hogy a befogadó otthonban a szekrények zárhatatlanok.
	A befogadó otthonban a gyermekek élelmezését úgy oldják meg, hogy a meleg ételt megrendelik, a hideg ételeket vásárolják és helyben készítik el.
	A házirend jól látható helyen ki van függesztve, tudomásulvételét minden ott lakónak és felnőtt dolgozónak aláírásával kell hitelesítenie. A házirend szabályai általában megfelelőek. A házirend 10. pontja a következőkkel kezdődik: "Az otthonlakók személyes holmijaikat hálótermenként, önálló, zárható szekrényben helyezhetik el...."  A vizsgálatot végzők - a fentebb már rögzítettek alapján - nem  látták nyomát a szekrények zárhatóságának. A házirend szabályozza az otthonlakók kapcsolattartási jogát. A nevelők tájékoztatása szerint azonban a szülők - előzetes telefoni egyeztetés után a házirendben rögzített időpontoktól eltérően is látogathatják gyermekeiket. A házirend szabályozza a gondozottak kimenőjét és eltávozási rendjét is. Önálló kimenőt akkor kaphat az otthonlakó, ha a lakóterületét rendbe rakta, tanulmányi munkáját elvégezte. Ennek napi időtartama másfél-két óra. A távozás és az érkezés időpontját, és azt, hogy hová kérte a növendék a kimenőt az ügyeleti naplóban rögzíteni kell. Az ügyeleti naplóban gyakran szerepel "az engedély nélkül távol" bejegyzés. A nevelők szerint a növendékekkel gyakran előfordul, hogy az engedélyezett idejű kimenőt " meghosszabbítják", előfordul, hogy napokig nem mennek be a befogadó otthonba, vagy azt úgy tekintik, ahol megmosakodhatnak, ehetnek, azután továbbállnak. A tizenévesek hétvégén sem kaphatnak engedélyt hosszabb kimenőre, ez is okozhatja, a fiatalok által önkényesen meghosszabbított eltávozási időt. Célravezetőbb lenne hétvégeken a fiatalokat egy hosszabb, engedélyezett kimenőre elengedni, ezzel talán csökkenthető lenne az engedély nélküli eltávozások száma.
A házirend megfelelő módon rendezi a gyermekek panaszhoz való jogát, ezért az alapvizsgálat által panaszhoz való alkotmányos jog sérelmét a jelen vizsgálat már nem állapította meg.
	Az ügyeleti naplóban a szabadidős programok között hétköznaponként Tv-nézés, beszélgetés, kötetlen szabadidő eltöltés szerepel. A nevelők tájékoztatása szerint hétvégeken vannak szervezett programok, a lakóotthonok közös programjaiban pedig a befogadó otthon lakói is részt vesznek.
E téren  tehát az alapvizsgálatban feltárt, a gondozottak a művelődéshez és a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez való alkotmányos jogával összefüggő sérelem már nem volt megállapítható.
	Pest megyéből a gyermekvédelmi szakellátásba utalt szökött kiskorúakat a Szakszolgálat épületébe viszik be, itt kellene ellátni őket addig, amíg vissza nem kerülnek gondozási helyükre. A vizsgálat idején tizennyolcan voltak szökésben. Az igazgató tájékoztatása szerint az engedély nélkül eltávozott gondozottak felkutatása érdekében minden megtesznek, amit a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.) NM. rendelet előír számukra. Tekintettel azonban arra, hogy a gyermekek személyes szabadságát nem korlátozhatják, ezért nem tudják megakadályozni további szökésüket sem. Már a pomázi átmeneti otthonban az 1998. március 25-ei helyszíni vizsgálat megállapította, hogy az otthonban a szökések problémáját nem tudják kezelni.  Ekkor még a 15/1998 (IV. 30) NM. rendelet nem volt hatályos. Az utóvizsgálat idején a szökésekre már alkalmazták a rendeletben előírtakat, de úgy tűnik, ez nem változtatott azon, hogy a gyermekek személyes kötődések, illetve egyéb kötőerő hiányában továbbra is továbbszöknek a befogadó otthonból.
Az alapvizsgálat a következőket állapította meg: az intézmények szökésekkel kapcsolatos megfelelő eljárásának hiánya az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében foglalt, az élethez való alkotmányos joggal, az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében meghatározott, a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemre és gondoskodásra való, valamint  az 55. § (1) bekezdésében  foglalt, a személyi biztonsághoz való alkotmányos joggal összefüggésben okoz alkotmányos visszásságot. Ezáltal nem érvényesül az állam által vállalt az Alkotmány 16. § (1) bekezdésében deklarált alkotmányos kötelezettség sem, miszerint a Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására, nevelésére és védelmezi az ifjúság érdekeit. A szökésekkel kapcsolatban, az alapvizsgálat által megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok továbbra is fennállnak. 

Kezdeményezések
	Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Pest Megye Önkormányzata által fenntartott Pest Megyei Gyermekvédelmi Szakszolgálat és Intézményei igazgatójánál kezdeményezem:
intézkedjen az átmeneti befogadó otthon szekrényeinek zárhatóságáról, a környezet barátságosabbá tételéről.
dogozzon ki módszertani levelet - szükség szerint a Nemzeti Család és Szociálpolitikai Intézet bevonásával - a szökésekkel kapcsolatos eljárásra .

1/B. Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat Gyermekotthona 
(2030 Érd, Nyárád u. 30-32.)
A vizsgálat időpontja: 2002. április 22. 

	A gyermekotthon 2001-ig speciális fiúotthon volt, jelenleg nehezen kezelhető, magatartási problémás fiúkat ellátó gyermekotthonként működik. A vizsgálat idején tizenhat gondozottjuk volt, a legfiatalabb tizenöt, a legidősebb elmúlt húsz éves, rajtuk kívül hat fiatal felnőtt utógondozását látták el.

A gyermekotthon egy kétszintes családi házban működik, a gondozottakat 2-3 ágyas, kisméretű szobákban helyezték el. A hét szobához négy fürdőszoba és négy WC tartozik. Az épületben az elmúlt év folyamán volt tisztasági festés, ezért a szobák fala viszonylag tiszta, a fürdőhelyiségek azonban több helyen beáztak. Az épület földszintjén van a közös társalgó, a konyha és az étkező.
	A gyermekotthon egész berendezése nagyon szegényes. Az otthonvezető tájékoztatása szerint több bútor adományból származik. Nem megfelelőek a fekhelyek, többnek nincs ágyneműtartója, az ágyak így napközben is vetetlenek. A szobákban nagyon kevés a szekrény, a gondozottak nem tudják ruháikat elzárni, ezért azok többnyire szanaszét hevernek. A meglévő szekrényeket a gondozottak zárják. Minden gondozottnak van a szobájához kulcsa, ha kimennek bezárják maguk után. Mind a lakószobák, mind a közös helyiségek fala díszítetlen, az egész épület az átmenetiség benyomását kelti, a belépő nem érzi, hogy az ott élők otthonuknak éreznék lakóhelyüket. Az otthonvezető tájékoztatása szerint,  ígéretet kaptak arra, hogy másik gyermekotthonból kapnak bútorokat, amik használtak, de jobb állapotúak a meglévőknél.
	A vizsgálatot végzők a verekedés, a szándékos rongálás következtében több helyen észleltek betört ablakot, erkélyajtót.
	A házirend szerint az otthonlakók kötelesek maguk körül mindenhol rendet és tisztaságot tartani, takarítani. A közös helyiségek takarítását a Diákönkormányzat által készített takarítási rend szerint végzik az otthonlakók. A vizsgálat idején mind a szobák, mind a közös helyiségek tisztasága megfelelő volt.
Megállapítom, hogy a minden otthonosságot nélkülöző környezet - a befogadó otthoni állapotokéhoz hasonlóan - sérti a gyermekvédelmi gondoskodásban élő kiskorúak és az utógondozásban részesülő fiatal felnőttek az Alkotmány 18 §-ában biztosított egészséges környezethez, és a 67. § (1) bekezdésben deklarált kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz fűződő jogát.
	A déli meleg ételt második éve nem a gyermekotthonban főzik, hanem megrendelik. Reggelire és vacsorára hideg ételt kapnak a gondozottak. A havi ellátmánnyal az intézmény önállóan gazdálkodik, hónap végén számolnak el a kiutalt összeggel. Hetente kétszer visznek az intézménybe friss tejet. A gondozottak az étrend összeállításába beleszólhatnak, kívánságaikat figyelembe veszik. A reggelit az éjszakás gyermekfelügyelő készíti el. Az otthonlakók - igényük szerint - délutánonként kérhetnek élelmet.
A gondozottak élelmezésével kapcsolatban a vizsgálat nem tárt fel alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot.
	A Karácsonyt és a Húsvétot a gyermekotthonban mindig közösen ünneplik. Ehhez a süteményeket szponzoroktól kapják. A növendékek születés- és névnapját is megünneplik, az ünnepi torta költségeit ellátmányból fedezik.
	Az otthonvezető tájékoztatása szerint szervezett szabadidős programra (például fővárosi sport, vagy kulturális rendezvény) anyagi erőforrások hiányára hivatkozva nem kapnak pénzt. Egy-egy napos kirándulásokat szerveznek, nyaranként Lakitelekre viszik nyaralni gondozottjaikat. Szervezett szabadidős tevékenységre utaló bejegyzést az ügyeleti naplóban nem találtak a vizsgálatot végzők. A helyszíni vizsgálat idején sem utalt semmi arra, hogy az épületben tartózkodó fiatalokat bármilyen szervezett szabadidős tevékenységgel kötnék le.
Álláspontom szerint a szervezett szabadidős programokra még akkor is szükség van, ha az intézmény anyagi lehetőségei korlátozottak, és a növendékek már nem gyermekkorúak. Ezek elmaradása az Alkotmány 70/F. § (1) bekezdésében deklarált művelődéshez való jogot, és a 67. § (1) bekezdésében előírt, megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez való alkotmányos jog közvetlen veszélyét idézi elő. 
	A kimenőt és az eltávozást az intézmény házirendje szabályozza. A hétköznapi kimenőt a nevelőtanár engedélyezi, tényét az ügyeleti naplóban rögzíteni kell. A házirend 22. pontja szerint... "A kimenő és az eltávozás engedélye visszavonható és korlátozható rossz tanulmányi eredmény és elítélendő magatartás miatt... Az otthonlakók családhoz, rokonsághoz hétvégére, ünnepnapokra csak akkor engedhetők el, ha a gyámhivatal beutaló határozatban nem tiltja, illetve nem áll fegyelmi korlátozás alatt." Elfogadható, hogy a hétközi néhány órás kimenő megvonását az intézmény fegyelmező eszközként használja.
Elfogadhatatlan, és az Alkotmány 15. §-ában rögzített családhoz való jogot sérti, ha a családi kapcsolatok ápolását az intézmény vezetője feltétételekhez köti, a gondozott és szülei közötti kapcsolattartást, illetőleg annak megvonását fegyelmezési eszközül használja. 
	A gyermekotthonba hetente kétszer jár pszichológus, aki igény szerint foglalkozik a gondozottakkal. A gyakorlatban ez úgy történik, hogy a nevelők jelzik a problémát a pszichológusnak, aki megkezdi a terápiás foglalkozást. A növendékek általában elfogadják de önként nem nagyon kérik a segítséget. Az otthonban előfordul drogfogyasztás. A vezető tájékoztatása szerint 2-3 növendékük küzd ilyen jellegű problémával. Az otthonba járó pszichológus, és más szakemberek is segítséget nyújtanak a fiataloknak. A növendékek alkoholfogyasztása nem jelent különösebb gondot.
Az otthonban hiányoznak a gondozottak lelki problémáinak és viselkedési zavarainak kiküszöbölését elősegítő megfelelő szakmai munka tárgyi és személyi feltételei, mindez az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében deklarált, lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos joggal összefüggésben okoz visszásságot.
	Az utóbbi időben nőtt a szökések száma. A vizsgálat idején három szökött gondozottat tartottak nyilván. Az engedély nélkül távozók felderítésére itt is, mint a budapesti befogadó otthonban alkalmazzák a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.) NM. rendelet előírásait. Ebben az intézményben igazán tartós szökések nincsenek. Két-három hét távollét után a növendék magától visszajön, vagy a körözés alapján a rendőrség visszahozza. A visszaérkezést követően a nevelők megbeszélik a növendékkel a szökés okát, aki általában ígéretet tesz arra, hogy a jövőben nem szökik meg.
A gyermekotthon szökésekkel kapcsolatos megfelelő eljárásának hiánya az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében foglalt, az élethez való alkotmányos joggal, az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében meghatározott, a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemre és gondoskodásra való, valamint  az 55. § (1) bekezdésében  foglalt, a személyi biztonsághoz való alkotmányos joggal összefüggésben okoz alkotmányos visszásságot. Ezáltal nem érvényesül az állam által vállalt az Alkotmány 16. § (1) bekezdésében deklarált alkotmányos kötelezettség sem, miszerint a Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására, nevelésére és védelmezi az ifjúság érdekeit. A szökésekkel kapcsolatban, az alapvizsgálat által megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok - ugyanúgy, mint a Szakszolgálat befogadó otthonában - az érdi gyermekotthonban továbbra is fennállnak. 
	A panaszhoz való jogot a házirend a budapesti befogadó otthon házirendjével megegyező módon szabályozza.
	Az otthonvezető a vizsgálatot végzők kérésére nem tudta megmutatni az intézmény alapító okiratát, a házirend is csak hosszas keresés után került elő. A vizsgálat idején a házirend sehol nem volt kifüggesztve.
Azzal, hogy az otthonban a házirend nincs mindenki számára hozzáférhető helyen kifüggesztve az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében foglalt véleménynyilvánításhoz, és a 64. §-ában deklarált panaszhoz való jog  kerül veszélybe, továbbá sérül a gondozottaknak az Alkotmány 2. §-ában rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz fűződő joga.
	A házirend 18. pontja szerint: "Az otthon területét hétköznapokon 9 órától az ebéd idejéig el kell hagynia azoknak akik nem dolgoznak, illetve tanulnak. Ezen időszak alatt kötelesek az érintettek idejüket - saját költségükre - munka, illetve tanulási lehetőségek keresésére fordítani és az eredményekről rendszeresen tájékoztatni a nevelőtanárokat, akiktől e tekintetben segítséget is lehet kérni." Ellenőrizhetetlen,  hogy a gondozott a délelőtti órákat valóban munka,  illetve tanulási lehetőségek keresésével tölti.
Tanköteles korúaknál pedig az Alkotmány 70/J. §-ában deklarált taníttatási kötelezettség sérül, ha nem járnak iskolába. Az utógondozásban részesülő fiatal felnőttek részéről pedig nem csupán lehetőségként felmerülő igény, hanem az utógondozó kötelessége is a segítségnyújtás. A már nem tanköteles, de még nem utógondozott növendékek esetében pedig az Alkotmány 16. §-ában deklarált, az ifjúság érdekeinek védelme, továbbá a 67. § (1) bekezdésében rögzített, a gyermekek kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz fűződő joga sérül, ha gyakorlatilag magukra maradnak a tanulási- illetve munkalehetőség keresésében, ezen túlmenően még a délelőtti órákban el kell hagyniuk a gyermekotthon területét is. Ebben az időszakban a fiatalok valójában minden kontroll nélkül töltik az idejüket.

Ajánlás-kezdeményezések
	Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Pest Megye Önkormányzata által fenntartott Pest Megyei Gyermekvédelmi Szakszolgálat és Intézményei igazgatójánál kezdeményezem:
dogozzon ki módszertani levelet - szükség szerint a Nemzeti Család és Szociálpolitikai Intézet bevonásával - a szökésekkel kapcsolatos eljárásra . 
a gyermekotthon házirendjét az épület mindenki számára jól látható helyén függesztesse ki.
töröltesse a házirendből a gondozottak alkotmányos jogait sértő részeket (a kapcsolattartás feltételekhez kötése, a hétköznapokon a nem tanuló, vagy dolgozó gondozottaknak a délelőtti órákban az épület kötelező elhagyása).
	Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Pest Megyei Önkormányzat által fenntartott Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat Speciális Gyermekotthona (Nagyőrös) működésével összefüggésben megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében felkérem a Pest Megyei Közgyűlés Elnökét, hogy terjessze a jelentést a fenntartó Pest Megyei Önkormányzat elé azzal az ajánlással, hogy a vizsgálat megállapításai alapján gondoskodjon:
az intézmény személyi és tárgyi feltételeinek biztosításáról.

1/C. Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat Speciális Gyermekotthona
(2750 Nagykőrös, Rákóczi u. 30.)
A vizsgálat időpontja: 2002. május 17.

Az épületben 2001. május 16-a óta határozatlan időre szóló működési engedéllyel speciális gyermekotthon működik. A tizenöt férőhelyes gyermekotthon tartósan beteg, illetőleg fogyatékos, beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő, különleges ellátást igénylő 8-18 éves fiúkat lát el. Egy fiatal felnőtt utógondozottjuk is van. Az intézmény minden férőhelye betöltött.
	Az otthon speciális jellegéből adódóan nagyon fontos, hogy a magatartási, beilleszkedési, illetve tanulási zavarokkal küzdő fiúk folyamatos iskolába járatását megoldják. Az otthonvezető tájékoztatása szerint ez nem zökkenőmentes, nehéz elérni, hogy a gondozottak teljesítsék tankötelezettségüket. Magatartási okok miatt három általános iskolás korú magántanuló. Egy középiskolás gondozottjuk van, két fiú pedig korábban szakmát tanult, de kimaradtak az iskolából, jelenleg regisztrált munkanélküliek.
	A speciális otthon házirendje megfelelő, az épületben jól látható helyen ki van függesztve, elfogadását a gondozottak aláírásukkal igazolták.
	A gondozottak a házirendben meghatározottak szerint gyakorolhatják a kapcsolattartási jogukat. Amennyiben a szülő előre jelzi kapcsolattartási szándékát a házirendtől eltérően is látogathatja a gyermekét. Sajnálatos, hogy a szülők 80-90%-ának nincs igénye arra, hogy kapcsolatot tartson gyermekével, pedig a kapcsolattartást anyagilag is próbálják segíteni. A helyi rendőrséggel kötött együttműködési megállapodás alapján a szülőnek - ha az utazásról számlát nyújt be - megtérítik költségeit. A költségeket a rendőrség fedezi.
	A gyermekotthonnak nagyon jó kapcsolata van a városi rendőrkapitánysággal, a helyi ifjúságvédelmi szakemberekkel, a Károli Gáspár Református Egyetem szociális munkásokat képző főiskolai karával, a nevelési tanácsadóval. Mind a rendőrök, mind a szociális munkás hallgatók részt vesznek a prevenciós programokban.
	A fiúk három-illetve négyágyas szobákban laknak, amelyeket maguk takarítanak. Minden gyereknek van szekrénye, ahol személyes holmijait tarthatja. A helyszíni vizsgálat idején a szobák rendben voltak. A lakószobákat a fiúk maguk díszítik, ez egyéni ízlésüktől függően változó, némelyik szoba sivárabb, némelyik otthonosabb. A gyermekotthonban hétvégén főznek, az étrend összeállításában figyelembe veszik a gondozottak kívánságát. 
	A nevelők és a gondozottak kapcsolatára jellemző lehet, hogy a vizsgálat ideje alatt végig nyitva volt az otthonvezető irodájának ajtaja, a gyerekek szabadon jártak be, érezhető volt, hogy bármikor segítséget kérhetnek tőle, gondjaikat megoszthatják vele.
	A vizsgálat idején az intézményből nem volt szökésben gondozott. Az otthonvezető tájékoztatása szerint nem jellemző a szökés, egy-egy növendék időnként meghosszabbítja a kimenőjét, az ő büntetésük a kimenő megvonása.
	Az otthonban dolgozó pedagógusok és gyermekfelügyelők kiemelt feladatuknak tekintik, hogy gondozottjaik napirendje kiszámítható legyen, megszokják a rendszerességet. Ezért nagy hangsúlyt fektetnek a napirend betartására. A névnapokat születésnapokat közösen ünneplik meg. A gyermekek beleszólhatnak sorsuk alakulásába. A növendékek ruháikat - a rendelkezésre álló ellátmányból, felnőtt segítségével - maguk választják.
	A magatartási,-illetőleg beilleszkedési zavarokkal küzdő, esetleg drog-agy alkoholfüggő fiatalok esetében nagyon fontos, hogy a szabadidejüket hasznosan töltsék el. A szabadidős programokat a pedagógusok szervezik. A fiatalok terápiás jelleggel lovagolnak, ketten a városi sportegyesületben küzdősportot űznek. A gyermekotthon alagsorában kondiconáló terem kialakítása van folyamatban. Az intézmény udvarán rendszeresek a foci meccsek, melyeken a nevelők is részt vesznek. A városban működő két lakóotthonnal jó a kapcsolatuk, rendszeresen szerveznek közös programokat. Egy szociális munkás hallgató hetente kétszer klasszikus táncot oktat, az órákon a szomszédos lakóotthonok lánynövendékei is részt vesznek. A nevelők rendszeresen viszik a gondozottakat kirándulni, átjárnak Kecskemétre úszni, gyakran mennek moziba, anyagi lehetőségeikhez mérten fővárosi programokon is részt vesznek. A szabadidős programokat mindig előre tervezik, azok megvalósulását az ügyeleti napló is tanúsította. A speciális gyermekotthon dolgozóinak e téren végzett munkája példaértékű.
	A gyermekotthonban mind a gondozottak elhelyezési feltételei, mind az ott végzett pedagógiai munka a gyermekvédelmi gondoskodásban élők alkotmányos jogainak érvényesülését szolgálja.
	Az otthon speciális jellegéből adódóan pszichésen sérült gyermekeket is gondoz. Jelenleg három gondozott áll rendszeres pszichiátriai kezelés alatt, őket Budapestre, a Rókus kórházba hordják kezelésre. Gyógyszer adagolásukat az ügyeletes gyermekfelügyelő kíséri figyelemmel. A gyermekek helybeli pszichiátriai kezelése megoldatlan, mert a ceglédi kórházban nincs a 14-18 éves korosztály ellátására alkalmas gyermekpszichiáter.
Az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében rögzített, lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő jog közvetlen veszélyét jelentheti, hogy a pszichiátriai kezelésre szorulók ellátása gondozási helyük közelében megoldatlan.
	A speciális gyermekotthon dolgozóinak munkája során nehézséget okoz, hogy a gyermekek elhelyezésével kapcsolatban mindent, még a legapróbb adminisztratív dolgot is a budapesti központban kell intézni, amellyel nincs számítógépes hálózati kapcsolatuk. Az ügyintézés általában több hetet vesz igénybe, ez az idő pedig sokat ronthat a gyermek helyzetén, ha állapota miatt mégsem a speciális gyermekotthonba való. A városba terveztek elhelyezési jogkörrel felruházott régióközpontot, de ezt anyagi erőforrások hiányában nem sikerült létrehozni.
	A gyermekotthonban csoportonként egy gyermekgondozó, két gyermekfelügyelő és két pedagógus dogozik. Kineziológust is foglalkoztatnak. Pszichológus és fejlesztő pedagógus külön nincs az intézményben. Jelenleg a városban működő két lakásotthonnal "osztoznak" egy pszichológiai és egy fejlesztő pedagógusi státuszon. A pszichológus hetente két alkalommal, illetve szükség szerint látogat a speciális otthonban. Az intézmény speciális jellegéből adódóan kiemelt fontosságú lenne, hogy a gyermekotthonban főállású pszichológus és fejlesztő pedagógus dolgozzon.
Hiányuk az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében rögzített - a speciális ellátást igénylő gyermekvédelmi gondoskodásban élők - lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő jogát sérti.

Ajánlások
	Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Pest Megyei Önkormányzat által fenntartott Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat Speciális Gyermekotthona (Nagykőrös) működésével összefüggésben megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében felkérem a Pest Megyei Közgyűlés Elnökét, hogy terjessze a jelentést a fenntartó Pest Megyei Önkormányzat elé azzal az ajánlással, hogy a vizsgálat megállapításai alapján gondoskodjon:
a speciális gyermekotthonban - a jogszabályi előírásnak megfelelően - önálló pszichológusi státusz biztosításáról
lehetőség szerint fejlesztő pedagógus alkalmazásáról.
mérje fel annak lehetőségét, hogy a gyermekvédelmi szakszolgálat budapesti központján kívül tud-e anyagi erőforrásokat biztosítani Pest megyében még egy - a gyermekek elhelyezésének jogkörével bíró - regionális központ létrehozására. 

2. Budapest Főváros Önkormányzatának Zirzen Janka Gyermekotthona
(1021 Budapest, Henrich István u. 2.)
A vizsgálat időpontja: 2002. május 21.

Budapest Főváros Önkormányzatának Zirzen Janka Gyermekotthonában (Korábbi cím: Budapest, XII. Diósárok út 40/D.) a helyszíni vizsgálat 1998. április 19-20-án történt. A vizsgálat az otthon működésével összefüggésben a következőket állapította meg:
1) Az épület környezete a szükséges biztonsági intézkedések és felügyelet híján kiskorú lányok elhelyezésére alkalmatlan volt. Az otthon tehetetlen volt az állandósult szökések megakadályozásában is. 
2) Az otthonban nem biztosították a  személyes tárgyak biztonságos elhelyezését.
3) Az otthon jellegének bizonytalansága és a szakmai program hiánya közvetlen, hátrányos hatással volt az ott élő gyerekek életére, mert lehetetlenné tette az  állapotuknak megfelelő ellátásukat.
4) Az otthon dolgozói nem akadályozták meg a kisebb és gyengébb gondozottjaik kiszolgáltatottságát és megaláztatását. 
5) A gyerekeket nem vonták be a közvetlenül az őket érintő döntések meghozatalába, panaszaik, kívánságaik előadásának nem volt fóruma, hiányzott mindenféle garanciája annak, hogy jelzéseikre egyáltalán választ kapjanak.
6) A gyermekek pszichés problémái kezeletlenek maradtak, feldolgozásukhoz nem kaptak segítséget.  Sorsuk alakulásáról sem kaptak - életkoruk és személyiségük alapján szükséges - információt.
7) Az otthon a szabadidő - és a szünetek - eltöltésének lehetőségét nem biztosította, és nem fordított figyelmet gondozottjainak megfelelő életvitelére sem. A gyerekek nem jártak rendszeresen iskolába, nem kaptak segítséget ahhoz, hogy az életüket alapvetően meghatározó továbbtanulási kérdésekben megalapozottan döntsenek.
	Az országgyűlési biztos általános helyettese a feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságokra tekintettel 1998 decemberében kezdeményezte a Fővárosi Gyámhivatal vezetőjénél, hogy a vizsgálat által megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslásáról a gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodást nyújtó intézmények működésének engedélyezéséről szóló 281/1997. (XII. 23.) Kormányrendelet 10. § (2)-(5) bekezdéseiben biztosított hatáskörében intézkedjen.
	Az általános helyettes felhívta a Fővárosi Gyámhivatal figyelmét arra, hogy gyökeres változások elmaradása esetén szükségesnek látja az intézet megszüntetését. 
	A Budapest, XII. Diósárok út 40/D. szám alatti intézmény, 2000 áprilisában új helyre költözött. A Henrich István utca 2. szám alatti épület új építésű. A 30 gyermek befogadására alkalmas gyermekotthon határozatlan idejű működési engedéllyel rendelkezik. A gyermekotthont 2001. augusztus 1-je óta új, megbízott igazgató vezeti. Vezetői pályázatának elbírálása a vizsgálat idején folyamatban volt. A működési engedély szerint a gyermekotthon 3-18 éves gyermekek gondozását látja el, egy nyolc fős speciális - magatartási, beilleszkedési, tanulási zavarokkal küzdő, illetőleg szenvedélybeteg gyermekek ellátására alkalmas - csoporttal. A Zirzen Janka Gyermekotthon korábban nem volt speciális otthon, (ezt az intézméytípust az 1997-es gyermekvédelmi törvény hozta létre) de a gyermekvédelmi szakmában köztudomású volt, hogy ebbe az otthonba helyezték a neurotikus, súlyos magatartási problémás gyermekeket. A gondozottak kb. 60%-a a jogelőd gyermekotthonból került át az új épületbe.  Ezeknek a gyermekeknek az ellátására pedig nem elegendő a nyolc fős speciális csoport. Az igazgatónő szerint a gondozottak többsége nagyon komoly lelki problémákkal küzd, ami magatartási zavarokban, súlyos tanulási nehézségekben stb. manifesztálódik.
	Az igazgató elmondása szerint 2001 augusztusa óta a korábbi dolgozók 70%-a elment az intézményből. A betöltetlen álláshelyeket az igazgató pályázat és személyes ismeretség alapján töltötte be. A pedagógusok, gyermekfelügyelők és gondozók 12 órás műszakban dolgoznak, többen továbbtanulnak, továbbképzésre járnak. A nevelői és gyermekfelügyelői státuszok betöltöttek. Az egyik gyermekfelügyelő végzős szociális munkás hallgató, a diploma megszerzése után ő fogja betölteni a jelenleg még üres családgondozói státuszt. 
	Az otthon fejlesztő pedagógusa tíz éve fizetés nélküli szabadságon van (a férje külföldön dolgozik), a pszichológusi álláshelyet a gyermekotthon korábbi igazgatója tölti be, aki tartósan betegállományban van. A gondozottak pszichiátriai kezelését jelenleg az OPNI Gyermekpszichiátriai Osztálya látja el. A pszichológus munkaviszonya a közeljövőben megszűnik, akkor lehetőség lesz új szakember felvételére.
Azzal, hogy az intézmény egészséges gyermekek ellátására hivatott gyermekotthonként működik úgy, hogy valójában nem mérték fel azt, hogy az ellátottak közül - állapotuk miatt - hányat kellene speciális ellátásban részesíteni, még akkor is sérül a gondozottak az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében rögzített lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő joga, ha a gyermekotthonnak van speciális csoportja. Ugyanezt a sérelmet okozza, hogy a pszichológus tartós betegállománya és a fejlesztő pedagógus távolléte miatt a gyermekotthonban megoldatlan a terápiás kezelés és a pedagógiai fejlesztő munka.
	A Zirzen Janka és az Esze Tamás Gyermekotthonnak részben közös költségvetése van. Ez azt jelenti, hogy a Zirzen Janka Gyermekotthonnak nincs önálló adminisztrátori, takarítói, karbantartói státusza. Az igazgatónő eddig maga intézte az adminisztrációt, a gyemekfelügyelők és a gyermekek takarítottak. Az utóbbi időben az igazgató úgy segített a helyzeten, hogy szerződéssel alkalmazott egy félállású adminisztrátort, hetente egyszer takarító is megy az intézménybe. Karbantartási munkára is a társintézmény dolgozóját kell áthívni. A folyamatos karbantartás hiánya miatt az alig két éve elkészült épület állaga folyamatosan romlik, hiszen ha a kisebb hibákat nem javítják ki azonnal, akkor azok mind nagyobbak lesznek, javításuk költsége is nő.
A két gyermekotthon részben közös gazdálkodásával nehezen megoldható a mindkét intézményt megfelelően kiszolgáló segítő személyzet biztosítása. Ez a gondozott gyermekeknek az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében rögzített kiemelt védelmével kapcsolatban keletkeztet visszásságot.
	A gyermekotthon 3-18 éves, különböző nemű gyermekek ellátására alkalmas, utógondozotti férőhelyük nincs. Jelenleg van négyes, hármas és kettes testvérpárjuk is. A széles korhatár miatt elég nehéz a három csoportban nevelkedő gyermekek elosztása. Előfordul, hogy 6-7 éves gyermekek élnek egy szobában a 17 éves kamaszokkal. Ezen pillanatnyilag nem tudnak változtatni. A jövőben azonban az igazgatónő szeretne korosztály szerinti csoportbeosztást kialakítani.
	A gyermekek két-háromágyas tágas lakószobákban élnek, két szoba között van egy fürdőszoba. A szobákban található szekrények zárhatóak, a kulcsok a gyerekeknél vannak. A gyerekek kérésére a szobákat bezárják, de a kulcsot nem vihetik ki az épületből. Minden szinten található tágas konyha és közösségi helyiség. A gyermekek hét közben az iskolában ebédelnek, a reggelit és a vacsorát helyben készítik, hétvégén főznek. A közösségi helyiségek a folyosó végén, a lakószobáktól elég távol vannak. Ez a gyermekek életkorát figyelembe véve nem a legszerencsésebb. A közösségi élet fejlesztésére alkalmasabb lenne, ha a társalgó helyiségek a lakószintek közepén helyezkednének el. Hiányzik a látogatók fogadására alkalmas helyiség is. A fürdőszobákban van mosógép, a nagyobbak önállóan mosnak, a kisebbek ruháit a gyermekfelügyelők mossák. Bár az épület újonnan épült, az eltelt közel két év alatt meglehetősen sokat romlott az állaga. Még a korábbi igazgató működése idején meglehetősen sok volt a rongálás, de a megbízott igazgató is elmondta, hogy a pszichésen sérült gyermekek sokszor a berendezési tárgyakon vezetik le agressziójukat. Sajnálatos, hogy a gondozottak nem érzik magukénak a gyermekotthont. A vizsgálat idején a szobák elég rendetlenek, az ágyak többsége vetetlen volt. A magatartási zavaros, vagy egyéb okból problémás gyerekeknél nagyon nehéz elérni, hogy igényesek legyenek környezetükre, vigyázzanak a meglévő berendezési tárgyakra.
	Az épület alagsorában tornaterem, könyvtár és három tanterem van. A tantermeket jelenleg a Nyitott Világ Iskola bérli. (Ebbe az iskolába a gyermekotthonból tizenegyen járnak.) Az igazgató tervei között szerepel, hogy ha visszakapják a tantermeket, akkor látogatók fogadására, valamint kézműves foglalkozások tartására alkalmas helyiséget alakíttat ki.
	A gyermekotthon területén van egy meglehetősen rossz állapotban lévő épület, melyre már bontási engedély van, helyén játszótér lesz. 
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Zirzen Janka Gyermekotthon korábbi elhelyezésével, környezetével, a személyes tárgyak biztonságos elhelyezésével kapcsolatban megállapított, alkotmányos jogokkal összefüggésbe hozható visszásságok már nem állnak fenn.
	A gondozottak közül minden tanköteles korú tanul. Az általános iskolások közül legtöbben a Nyitott Világ Iskolába járnak. A kicsik szeptembertől óvodába mennek. Az igazgatónő tájékoztatása szerint elég nehezen ment beíratásuk, mert a környező óvodákban a szülők nem veszik jó néven, ha a gyermekük gyermekvédelmi gondoskodásban élő gyerekkel jár egy csoportba. A középiskolás korúak közül ketten virágkötőnek tanulnak, egy lány élelmiszer  lesz. Egy növendék a Dobos C. József Vendéglátóipar Szakközépiskola magántanulója, sajnos ő magatartási és beilleszkedési problémái miatt feltehetőleg abbahagyja tanulmányait. (A közeljövőben nagykorú lesz.)
	Az általános iskolába járók közül tizenegyen túlkorosak. Már gyermekvédelmi gondoskodásba vételük okaként is szerepelt az iskolakerülés, csavargás. Az otthonban dolgozóknak nagy problémát jelent, hogy a gyermekek közül többen igazolatlanul hiányoznak az iskolából, vagy rendszeresen késnek a tanítási órákról.  Az otthon pedagógusai a hiányzások és a késések számának csökkentése érdekében napi kapcsolatot tartanak az oktatási intézményekkel, a gyermekeket folyamatosan ellenőrzik, a szabályok betartására próbálják nevelni őket.
	A szakemberek a növendékek szabadidejének eltöltését is szervezik. Hetente kétszer van táncoktatás, néhányan lovagolni járnak, kirándulásokat és kézműves foglalkozásokat szervezzenek, gyakran járnak moziba. A nyáron három turnusban szervezik a gyerekek nyaraltatását.
Az alapvizsgálat során - a gondozottak szabadidejének, szünidejének eltöltésével és az oktatásukkal kapcsolatban - megállapított,  alkotmányos jogaikkal összefüggő visszásságok jelenleg már nem állnak fenn.
	A gyermekek kétharmadának valamilyen szinten van kapcsolata a szüleivel. Tekintettel arra, hogy a szülők egy része hajléktalan nagy segítséget jelentene, ha az épületben sikerülne egy a - vendégek fogadására alkalmas - külön helyiséget berendezni. A kapcsolattartás elősegítése érdekében a gyermekotthonban felszereltettek egy nyilvános telefont. Minden gyermek kap havonta egy nyolcszáz forintos telefonkártyát, ezt az összeget saját belátása szerint beszélheti le. A telefonkártya a nevelőknél van, ha a gyerek telefonálni akar elkéri, majd a beszélgetés végén visszaadja.
	A gyermekotthon házirendje a növendékek panaszhoz  és véleménynyilvánításhoz való jogát már megfelelően szabályozza. A házirend 24. pontja annak megsértése esetére - többek között - a következő joghátrányokat helyezi kilátásba: "külső szakkör látogatásának korlátozása, vagy tilalma,.... hétvégi eltávozás megvonása."
A szakkör látogatásának, korlátozása, vagy tilalma az Alkotmány 70/F. § (1) bekezdésében deklarált művelődéshez való joggal kapcsolatban visszásságot okoz. A hétvégi eltávozás megvonása pedig - amennyiben az a gyermek szüleivel való kapcsolattartását akadályozza - az Alkotmány 15. §-ában rögzített családhoz fűződő jogot sérti. 
	A házirend 28. pontja szerint "... a házirend egy példányát a gyermekotthon székhelyén jól látható helyen ki kell függeszteni."  A vizsgálatot végzők a helyszíni vizsgálat idején nem találkoztak a házirend kifüggesztett példányával.
A házirend mindenki által való folyamatos hozzáférhetőségének hiánya az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében foglalt véleménynyilvánításhoz, és a 64. §-ában deklarált panaszhoz való jog  közvetlen veszélyét keletkeztetheti, továbbá sérül a gondozottaknak az Alkotmány 2. §-ában rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz fűződő jog is.
Ajánlások-kezdeményezés
	Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Budapest Főváros Önkormányzat által fenntartott Budapest Főváros Önkormányzatának Zirzen Janka Gyermekotthona működésével összefüggésben megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében felkérem a Budapest Főváros Közgyűlésének Elnökét, hogy terjessze a jelentést a fenntartó Fővárosi Önkormányzat elé azzal az ajánlással, hogy a vizsgálat megállapításai alapján gondoskodjon arról, hogy:

a pszichológusi és a fejlesztő pedagógusi státusz, ne csupán betöltött legyen, hanem a tevékenységet az arra alkalmazott szakemberek ténylegesen, a gondozottak érdekeinek és állapotának megfelelően végezzék.
intézkedjen annak érdekében, hogy szakértői szerv mérje fel, hogy van-e lehetőség a Zirzen Janka Gyermekotthon önálló költségvetési intézményként való működtetésére.
szakértő bizottság mérje fel a Zirzen Janka Gyermekotthonban elhelyezett kiskorúak állapotát és - amennyiben az indokolt - engedélyezze még egy speciális csoport  létrehozását.

Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Budapest Főváros Önkormányzata által fenntartott Budapest Főváros Önkormányzatának Zirzen Janka Gyermekotthonának megbízott igazgatójánál kezdeményezem, hogy a gyermekotthon házirendjét az épület mindenki számára jól látható helyén függesztesse ki, továbbá a gondozottak alkotmányos jogait sértő részeket töröltesse a házirendből.

3. Budapest Főváros Önkormányzatának Egyesített Csecsemőotthona és Gyermekotthona
(1063 Budapest, Kmetty György u. 31.)
A vizsgálat időpontja: 2002. május 30.

Budapest Főváros Önkormányzatának Egyesített Csecsemőotthona és Gyermekotthonában a helyszíni vizsgálat 1998. április 17-én történt. A helyszíni vizsgálaton részt vevők akkori tapasztalatai szerint a nevelést a gondozónők etetés és öltöztetés formájában gyakorolták. Az ellátás ugyan szakszerű, az iratok vezetése pontos volt, de személyes kontaktus a gondozók és gyermekek között szinte egyáltalán nem volt észlelhető. A működési szabályzat viszont célként fogalmazta meg, hogy az intézetnek biztosítania kell a gondozottak egészséges testi és személyiségfejlődése feltételeinek megteremtését. A vizsgálat a gyermekek személyiségének fejlődése, a gyermekek és a gondozónők közötti személyi kapcsolatok elősegítése érdekében kívánatosnak tartotta a gondozónői állandóság és a "saját gondozónő rendszer"  kialakítását.
	Az alapvizsgálat az otthon működésével összefüggésben a következő alkotmányos jogok sérelmét állapította meg:
	Az otthonban gondozott csecsemőknek az Alkotmány  67. § (1) bekezdésében megfogalmazott, a gyermekeknek a fejlődéshez szükséges védelemhez és gondozáshoz fűződő, valamint  a 70/D. § (1) bekezdésében deklarált, a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben okoz visszásságot a szakemberek hiánya, valamint a személyi és tárgyi környezet  ridegsége.
	Az országgyűlési biztos általános helyettese a feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságokra a Fővárosi Gyámhivatal vezetőjénél kezdeményezte, hogy a vizsgálat által megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslásáról a gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodást nyújtó intézmények működésének engedélyezéséről szóló 281/1997. (XII. 23.) Kormányrendelet 10. § (2)-(5) bekezdéseiben biztosított hatáskörében intézkedjen.
	A szakemberrel való ellátottság hiánya miatt a Kmetty György utcai Csecsemőotthon 2002 decemberéig ideiglenes működési engedélyt kapott. Az alapvizsgálat óta a vezetésében változás nem történt. Az intézményben jelenleg harminc csecsemőt, illetőleg kisgyermeket gondoznak. A csecsemőotthon szakemberrel való ellátottsága az 1998-as vizsgálathoz képest lényegesen javult. Korábban egy szakképzett óvónőt foglalkoztattak, az utóvizsgálat idején kettőt. A huszonhat engedélyezett gondozónői létszámból a vizsgálatkor huszonnégy betöltött volt. A gondozónők közül húszan szakképzettek, mindannyian érettségiztek. Az alacsony fizetés, a három műszakos munkabeosztás miatt a gondozónők között változatlanul nagy a fluktuáció. A csecsemőotthonnak már van külön családgondozója, ami nagy segítséget jelent a gyermekek  vér szerinti szüleikkel való kapcsolattartás ápolásában, illetőleg azoknál a kicsiknél, ahol utolérhetetlen a szülő, vagy nem akar kapcsolatot tartani a gyermekével gyorsíthatja az örökbefogadási eljárás megindítását.
	Az otthon 1999 februárjában készült szakmai programja szerint a kisgyermekek számára legfontosabb az érzelmi biztonság megteremtése. Ennek feltétele, hogy a gyermeket kevés, az intézeti életét lehetőleg végigkísérő személy gondozza. Fontos, hogy a kisgyermeknek egy gondozóval kiemelt érzelmi kapcsolata alakuljon ki (saját gondozó rendszer). A   gondozónőknek munkájuk során lehetőségük van a gyermekekkel olyan személyes együttlétre, amikor a "saját gondozottjukra" kiemelt figyelmet fordíthatnak. Az érzelmi biztonságot nyújtó megkülönböztetett figyelem mellett azonban a gondozónőnek segítenie kell a gyermek vér szerinti szüleivel való kapcsolattartást, illetőleg a jövendő nevelő-vagy örökbefogadó szüleivel való barátkozását. A főigazgató elmondása szerint a "saját gondozó rendszer" jó működését az is jelzi, hogy abban az esetben, ha valamelyik kisgyermeket külső orvosi vizsgálatra, vagy kórházba kell vinni "saját" gondozónője még akkor is elkíséri, ha műszakot kell cserélnie.
	Az utóvizsgálatot végzők már nem tapasztalták, hogy a gondozónők gyermekekkel való bánásmódja rideg, vagy személytelen lenne. Az egyik gyermeket éppen vizsgáló gyermekorvos pedig kifejezetten nagy odafigyeléssel, a kicsivel személyes kapcsolatot teremtve végezte a munkáját.
	Az alapvizsgálat óta az intézményben a tárgyi környezeten is változtattak. A szakmai program fontosnak tartja a kisgyermekek környezetének állandóságát, mindennapi életük eseményeinek egymásutániságának biztosítását. Megszüntették a külön háló és játszóteret, a két helyiség helyett ma már egy térben telnek a gyermekek napjai. Ezt azért tarják fontosnak, mert így a kisgyermek, ha fáradtnak érzi magát lefekhet az ágyára, elviheti az "alvójátékait", nincs merev szabályokhoz kötve mikor alhat, mikor játszhat. A gyermekek lakótere barátságos, mindenkinek van saját játéka, ruhája.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az alapvizsgálat során feltárt, alkotmányos jogokkal összefüggésbe hozható visszásságok Budapest Főváros Önkormányzatának Egyesített Csecsemőotthona és Gyermekotthonában (1063 Budapest, Kmetty György u. 31.) már nem állnak fenn, ezért az otthon működésével kapcsolatban ajánlást nem teszek.

4. Jász-Nagykun-Szolnok megyei Szakképző Iskola és Gyermekotthon
(5000 Szolnok, Gyermekváros út 1. )
A vizsgálat időpontja: 2002. 06. 12.

Az alapvizsgálat keretében tartott helyszíni vizsgálat a gyermekotthon Szép utcai, a Kis János utcai és a Kalász utcai lakásotthonában 1998. március 10-én történt. A vizsgálat az otthonok működésével összefüggésben a következőket állapította meg:
1) Hiányoztak a gyerekekkel foglalkozó szakemberek. Nem volt megfelelő az otthon által biztosított egészségügyi ellátás és olyan is előfordult, hogy valaki az orvosilag indokolt gyógyszerét sem kapta meg.
2) A gyerekeket nem vonták be a közvetlenül őket érintő döntések meghozatalába, panaszaik, kívánságaik előadásának nem volt fóruma, hiányzott a garanciája annak, hogy jelzéseikre egyáltalán választ kapjanak.
3) Az otthonban nem biztosították a  személyes tárgyak biztonságos elhelyezését, egyes helyeken a megfelelő intimszféra kialakítására sem volt lehetőség.
4) Önkényesen alkalmazták a fegyelmezés, illetve a büntetés eszközeit.
5) A gyerekek közül többen nem jártak iskolába. A gyerekeknek nem nyújtottak segítséget ahhoz, hogy az életüket alapvetően meghatározó továbbtanulási kérdésekben döntsenek. Az otthon a szabadidő eltöltésének lehetőségét csak igen korlátozott mértékben biztosította, és nem fordított kellő figyelmet a gondozott fiatalok életvitelére (alkohol, drog) sem.
	Az országgyűlési biztos általános helyettese a feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságokra tekintettel a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Gyámhivatal vezetőjénél kezdeményezte, hogy a vizsgálat által megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslásáról a gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodást nyújtó intézmények működésének engedélyezéséről szóló 281/1997. (XII. 23.) Kormányrendelet 10. § (2)-(5) bekezdéseiben biztosított hatáskörében intézkedjen.
	Az utóvizsgálat idején a Kalász utcában már nem működött lakásotthon. A gondozottak egy része nagykorú lett, gyermekvédelmi gondoskodásuk megszűnt, a többieket pedig más lakásotthonokba helyezték. A Kalász utcai épületet a fenntartó megyei önkormányzat értékesítette.  

Szép utcai lakásotthon

A Szép utca 33. szám alatti lakásotthont 1998 augusztusa óta új vezető irányítja. A vezetőn kívül még egy pedagógus, két gyermekfelügyelő, két gondozó dolgozik az intézményben, akik közül az egyik férfi. Öten már több éve együtt dolgoznak, de a férfi gondozót is már egy éve foglalkoztatják. Az intézmény szakemberrel való ellátottsága a jogszabályi előírásoknak megfelelő.
	Az otthonnak 2002. december 1-jéig ideiglenes működési engedélye van, ennek oka, hogy az épület bővítése szükséges ahhoz, hogy a feltételek a jogszabályi előírásoknak megfeleljenek. A bővítést 2002 nyarára tervezik.
 	Az utóvizsgálat idején a lakásotthonban tizenkét gyermek élt. Egy ötös, egy négyes, egy kettes testvérpár, és még egy gyermek. Mindannyian tanultak. Ketten középiskolásak, az egyikük Mezőtúron, a másikuk Jászberényben kollégista, ők csak hétvégén és az iskolai szünetekben tartózkodnak a lakásotthonban. Négyen speciális iskolába, a többiek általános iskolába járnak. Az otthonvezető tájékoztatása szerint a gyermekek nem napközisek, délutánonként inkább otthon tanulnak velük, így alaposabban fel tudják készíteni őket a másnapi tanórákra. 
Az alapvizsgálat által megállapított, az Alkotmány 70/J. §-ában rögzített taníttatási kötelezettség sérelme az utóvizsgálat során már nem volt megállapítható. 
	A gyermekek négy szobában vannak elhelyezve. A lakószobák, és a közös helyiség is nagyon barátságos, otthonos. Az egész ház tiszta, rendben tartott. Szombatonként van nagytakarítás, amelyben a gyermekek is részt vesznek. A gondozottak a szobájukat maguk tartják rendben. A szobák rendjét naponta ellenőrzik, a heti esetmegbeszélésen pedig a rendnek megfelelő számú "zsetont" kapnak a gyerekek, amelyeket édességre válthatnak az otthonvezetőnél. Az évszaknak megfelelő ruhákat a lakóépületben, a szobákban illetve a folyosókon elhelyezett szekrényekben tartják. A használaton kívüli ruházatot a telken álló, raktárnak használt épületben tárolják.  Sajnos a házhoz tartozó udvar kicsi, így a gondozottak mozgásigényét máshol kell kielégíteni.
	A gyermekek szabadidejükben a Kézműves Házba járnak, ahol anyagoznak, szőnek, fonnak. Egy gyermek golfozni tanul. Nyárra két tábort is terveznek, amikor pedig Szolnokon tartózkodnak, akkor a tiszaligeti nyári táborra fizetik be a gyermekeket, ahol különböző foglalkozásokon vesznek részt, strandra járnak. A nyári szünidő idejének értelmes elfoglaltsággal való kitöltése azért is fontos, mert a gyermekek vér szerinti családjával való kapcsolattartására nem jellemző, hogy a nyári szünetben, akár egy vagy két hetet is otthon töltsenek.
	Állandó orvosi kezelésre szoruló gondozott az utóvizsgálatkor nem volt a lakásotthonban. A városi nevelési tanácsadóval jó a kapcsolatuk, ha segítségre van szükség (pszichológus, logopédus stb.) hozzájuk fordulhatnak.
	Az otthon házirendje még 1999-ben készült. Ebben - tekintettel arra, hogy a gyermekek nagyon eltérő korosztályúak - név szerinti jogokat és kötelezettségeket is meghatároztak. Az utóvizsgálat idején a házirend nem volt az épületben kifüggesztve, ennek oka az otthonvezető tájékoztatása szerint az, hogy a gyermekekkel együtt éppen átdolgozták, aktualizálták.
	Hétköznap délben a gyermekek az iskolában ebédelnek, a vacsorát az otthonban főzik. Az étrendet közösen tervezik. Havonta szerzik be a tartós élelmiszereket, tisztálkodó szereket, mosószert stb. A napi bevásárlásokat a gyermekek végzik. Nagy gondot jelent, - ezért is szükséges a napi főzés - hogy a gondozottak napi ötszöri étkezésére fejenként 403 Ft-ot kap az intézmény. Az összes dologi kiadásra pedig havonta 33. 000 Ft. áll rendelkezésükre. Ebből kell a nyári nyaralást, a gyermekek felruházását, iskolai kirándulását is fedezni. A ház fenntartásának költségeit és a gyermekek zsebpénzét a fenntartó közvetlenül fizeti. A házban a kisebb karbantartó munkákat a férfi kolléga megcsinálja, szükség esetén a központból kérnek karbantartót, illetve külső szakembert hívnak. Az otthonvezetőnek - a szűkös anyagi ellátás ellenére - eddig sikerült megoldani mind azt, hogy a ház állaga ne romoljon, mind a gyermekek étkeztetését, felruházását, iskolai kirándulásokon való részvételét, nyári táborozását, nyaralását. Az állami gyermekvédelmi normatíva 2002-ben 640.590 Ft/év, ennek egy hónapra eső összege 53.400 Ft/fő. Ezzel szemben a Szép utcai lakásotthon az állami normatíva mintegy 32-35%-ából gazdálkodik (17.500-18.500Ft/fő/év). Ez az összeg annyira alacsony, hogy sem ajándékokra, sem pedig az épület vagy a bútorzat szükséges felújítására, javítására nem jut pénz. A gyermekek napi ötszöri étkezésének biztosítására is csak folyamatos nehézségek árán van mód.

Kis János utcai lakásotthon
	A Kis János utca 165. szám alatt található speciális lakásotthonban az utóvizsgálat idején az engedélyezett nyolc férőhelyen négy, 16 és 22 év közötti fiatalt gondoztak. Ebbe a speciális otthonba többnyire a minden más ellátási formából "kikopott", javítóintézetet, esetleg börtönt is megjárt, enyhébb-súlyosabb magatartási zavaros fiúkat helyeznek. Az intézményben dolgozó pedagógusok, gyermekfelügyelő és gondozók száma és képzettsége megfelel a jogszabályban előírtaknak. A vezetőt egy éve nevezték ki.
	Az otthon vezetője fő feladatának érzi, hogy próbálja a fiúkat valamilyen szakmához juttatni, azonban alig-alig tud eredményt elérni. A nagyon rossz családi háttér, a sok éve fennálló magatartási problémák, esetleg pszichiátriai betegség megakadályozzák, hogy ezek a fiatalok valahogy beilleszkedjenek a társadalomba és önálló életet kezdjenek. A vezető tájékoztatása szerint a pszichés problémával küszködő gondozottak kezelése, gyógyszerezése nem megfelelő. Előfordult, hogy a gyógyszeres kezelést igénylő fiúnak olyan orvosságot írtak fel, ami már nincs forgalomban.
	A gondozottak házkörüli munkákba bevonása is nehéz. Erőltetni nem lehet őket, önkéntes vállalás alapján vesznek részt az önkiszolgáló munkákban. A házhoz nagy kert is tartozik, ahol zöldséget is termelnek, régebben nyulakat is tenyésztettek. A kerti munkáknál is inkább csak a kezdeti stádiumban lelkesek a fiatalok, a továbbiakat már inkább a felnőttekre hagyják.
	A lakásotthonban korábban jellemző volt a rongálás, az utóbbi időben ez csökkent, de előfordul, hogy a dühkitöréses fiatalt a felnőtteknek kell lefogniuk. 
	Az utóvizsgálat idején nem volt szökött gondozott, a nevelők tájékoztatása szerint a szökés nem, inkább a kimenő meghosszabbítása a jellemző.
	Az otthon épülete igen rossz műszaki állapotban van. Egy ácsmester építette saját magának, falai gipszkartonból vannak, rossz a szigetelés, minden félig-meddig már tönkrement. A fenntartó ezért tervezi a ház eladását, és a gondozottak más helyre költöztetését. A ház berendezése is nagyon szegényes, minden nagyon leromlott állapotban van.
	Ez a lakásotthon is önállóan gazdálkodik az állami normatívából az étkeztetésre és a dologi kiadásokra megkapott összegből. Itt még nehezebb a gazdálkodás mint a Szép utcai lakásotthonban, hiszen csupán a négy fiatalra eső normatívából gazdálkodhatnak. Ennek következtében - bár minden nap főznek - a rendelkezésükre álló összegből nehéz a fiatalokat megfelelő mennyiségű és minőségű élelemmel ellátni.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a lakásotthonokban élő gondozottak étkezésére, és a dologi kiadásokra fordítható összeg nem elegendő az ott élők megfelelő ellátásához. Mindez az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében rögzített lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő joggal összefüggésben visszásságot okoz.

Ajánlás
	Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Önkormányzat által fenntartott lakásotthonok működésével összefüggésben megállapított alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében felkérem a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés Elnökét, hogy terjessze a jelentést a fenntartó megyei önkormányzat elé azzal az ajánlással, hogy a vizsgálja felül az állami gyermekvédelmi normatíva felhasználásának jelenlegi rendszerét, illetve vegye fontolóra a kiegészítő finanszírozás lehetőségét. 

5. Árpád Nevelőotthon
 (6726 Szeged, Szőregi út 80.)
A vizsgálat időpontja: 2002. június 24.

Az alapvizsgálat keretében történt helyszíni vizsgálat az Árpád Nevelőotthonban 1998. március 31-e és április 1-je között zajlott. 
A vizsgálat a nevelőotthon működésével összefüggésben a következő alkotmányos jogok sérelmét állapította meg:
1)  Az intézményben hiányzott a  szökésekkel kapcsolatos megfelelő eljárás. Megoldatlan volt a gondozottak megfelelő felügyelete és ellátása.
2) Elhanyagolt, szegényes, és piszkos volt az otthon környezete. A gyermekek lakóterében nem volt biztosított a kellő hőmérséklet.
3) Az otthonban nem oldották meg a személyes használati tárgyak biztonságos elhelyezését.  Hiányoztak a legalapvetőbb személyes tárgyak, lehetetlen volt az bármilyen intimszféra kialakítása.
4) Az otthonban nem akadályozták meg a kisebb és gyengébb gondozottak kiszolgáltatottságát, szexuális és egyéb zaklatását, megaláztatását.
5) A gyerekeket nem vonták be a közvetlenül őket érintő döntések meghozatalába, panaszaiknak, kívánságaik előadásának nem volt fóruma, továbbá hiányzott mindenféle garanciája annak, hogy jelzéseikre egyáltalán választ kapjanak.
6) A gyermekek nem kaptak sorsuk  alakulásáról - életkoruk és személyiségük alapján szükséges és megfelelő - információt, nem volt lehetőségük a családi kapcsolataik ápolására sem.
7) Az egészségügyi ellátás dokumentációja rendezetlen volt.
8) A tanulószoba funkciójának betöltésére alkalmatlan volt. A gondozottakat büntetésből tiltották el a szakkörök látogatásától.
9) Az otthon a szabadidő eltöltésének lehetőségét nem biztosította, és nem fordított figyelmet gondozottjainak életvitelére sem.
10) Az intézményben gyermekek nevelésre alkalmatlan pedagógus is dolgozott.
	Az országgyűlési biztos általános helyettese a feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságokra tekintettel a  Csongrád Megyei Gyámhivatal vezetőjénél kezdeményezte, hogy a vizsgálat által megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslásáról a gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodást nyújtó intézmények működésének engedélyezéséről szóló 281/1997. (XII. 23.) Kormányrendelet 10. § (2)-(5) bekezdéseiben biztosított hatáskörében intézkedjen.
	Az utóvizsgálat idején az Árpád Nevelőotthon átalakítás alatt állt. 2003. január 1-jétől az intézmény speciális gyermekotthonként fog működni. A pszichológus végzettségű vezetőt a közelmúltban nevezték ki. A helyszíni vizsgálatkor a tizenkét fiú befogadására alkalmas lakóotthon már elkészült, engedélyeztetése éppen folyamatban volt.  A lakóotthonban a tervek szerint egyágyas szobákban fogják a fiúkat elhelyezni, egy közös fürdőszoba, és tágas nappali tartozik a házhoz. Étkezni továbbra is a központi épületben fognak a gondozottak. Még ebben az évben elkészül a tizenkét lány befogadására alkalmas másik lakásotthon is. A szakmai létszám feltöltése folyamatban van, várhatóan a jogszabályi előírásoknak megfelelő lesz.
	Az igazgató tervei között szerepel egy tizenhat fős utógondozó otthon kialakítása is. Erre nagy szükség lenne, hiszen a speciális gondozást igénylő gondozottaknak tizennyolcadik életévük betöltése után nagyon ritkán van lehetőségük (esélyük) vér szerinti családjukba való visszakerülésükre, vagy önálló életkezdésre.
	Az átépítés alatt álló gyermekotthonban az utóvizsgálat idején ötven főt gondoztak. Az igazgató szakmai véleménye szerint közülük 7-8 fiatal speciális gondozást igényel, ők maradnak, a többieket átveszi a megyei szakellátórendszer, többségük lakásotthonba kerül.
	A régi épület teljes felújításra szorul, a fürdőhelyiségek különösen rossz állapotban vannak. A jövőben ebben az épületben nem lesznek gyermekek, a gazdasági részleg fog ide költözni, illetőleg - átalakítás után az emeleten - az utógondozottak laknának.
	Az új igazgató az átmeneti időszakban is fontosnak tartja a gondozottak iskoláztatását. Az általános iskolát már elvégzett korosztálynál a szakiskolai képzésben való részvétel a jellemző, de a növendékek közül néhányan felkészíthetők a gimnázium, vagy szakközépiskola elvégzésére is.
	A nevelők fontosnak tartják, hogy minden gyermeknek legyen valamilyen családi kapcsolata. A családgondozó segítségével sikerült elérni, hogy valamilyen szinten minden gondozottjuk tartja vér szerinti családjával a kapcsolatot.
	A szökések száma az utóbbi időben csökkent. Inkább a kimenők, az eltávozások meghosszabbítása a jellemző, néhány nap múlva a fiatalok általában önként visszatérnek a gyermekotthonba. Az otthon vezetőségének a helyi rendőrséggel nagyon jó a kapcsolata, a rendőrök a jogszabályi előírásokon túl is segítőkészek, együttműködők. Ugyanezt tudta elmondani az igazgató a városban működő drogambulanciával és a gyámhivatalokkal kapcsolatban is.
Tekintettel arra, hogy az Árpád Nevelőotthon átalakítása folyamatban van, és a működő gyermekotthonnal kapcsolatban az utóvizsgálatot végzők nem észlelték az alapvizsgálat során feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságokat, ezért ajánlást nem teszek. Ugyanakkor felhívom Csongrád Megyei Önkormányzat Közgyűlése Elnökének figyelmét arra, hogy a tizennyolcadik életévüket betöltő gondozottak részéről igény mutatkozik utógondozói ellátásra, ezért kérem, hogy az Árpád Nevelőotthon átalakításának tervei között ezt vegyék figyelembe.

Budapest, 2002. július 16.

Takács Albert

Melléklet

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
55. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.
59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
70/J. § A Magyar Köztársaságban a szülők, gondviselők kötelesek kiskorú gyermekük taníttatásáról gondoskodni.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
2. § (1) A gyermekek védelmét ellátó helyi önkormányzatok, gyámhivatalok, bíróságok, rendőrség, ügyészség, más szervezetek és személyek e törvény alkalmazása során a gyermek mindenekfelett álló érdekét figyelembe véve, törvényben elismert jogaikat biztosítva járnak el.
(4) A családjából bármely okból kikerült gyermek biztonságát, korához és szükségleteihez igazodó gondozását, nevelését, egészséges személyiségfejlődését biztosítani kell.
6. § (5) A gyermeknek joga van emberi méltósága tiszteletben tartásához, a bántalmazással - fizikai, szexuális vagy lelki erőszakkal -, az elhanyagolással és az információs ártalommal szembeni védelemhez.
7. § (4) A gyermeknek joga van származása, vér szerinti családja megismeréséhez és a kapcsolattartáshoz.
8. § (1) A gyermeknek joga van a szabad véleménynyilvánításhoz, és ahhoz, hogy tájékoztatást kapjon jogairól, jogai érvényesítésének lehetőségeiről, továbbá ahhoz, hogy a személyét és vagyonát érintő minden kérdésben közvetlenül vagy más módon meghallgassák, és véleményét korára, egészségi állapotára és fejlettségi szintjére tekintettel figyelembe vegyék.
(2) A gyermeknek joga van ahhoz, hogy az őt érintő ügyekben az e törvényben meghatározott fórumoknál panasszal éljen.
9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodóan
a) állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó teljes körű ellátásban, gondozásban, - nemzetiségi, etnikai és vallási hovatartozását figyelembe vevő - megfelelő nevelésben, oktatásban részesüljön,
b) gondozási helyének megváltoztatását, testvéreivel való együttes elhelyezését kezdeményezze,
c) felzárkóztató, tehetségfejlesztő programokon és érdeklődésének megfelelő szabadidős foglalkozásokon vegyen részt,
d) vallási vagy lelkiismereti meggyőződését szabadon megválassza, kinyilvánítsa és gyakorolja, valamint hit- és vallásoktatásban vegyen részt,
e) véleményt nyilvánítson a részére biztosított nevelésről, oktatásról, ellátásról, a személyét érintő kérdésekben meghallgassák, tájékoztassák,
f) érdekei képviseletére gyermekönkormányzat létrehozását kezdeményezze,
g) támogatást kapjon gondozójától, törvényes képviselőjétől családi környezetébe való visszatéréséhez,
h) családi környezetébe való visszatérését kezdeményezze,
i) személyes kapcsolatait ápolhassa,
j) utógondozásban részesüljön.
(2) Ha az (1) bekezdés i) pontja szerinti jog gyakorlása a gyermek személyiségfejlődését hátrányosan befolyásolja, a szülő vagy más kapcsolattartásra jogosult közeli hozzátartozó kapcsolattartási joga az e törvényben foglaltak szerint korlátozható, megvonható vagy szüneteltethető.
45. § (1) A gyermekek átmeneti gondozása keretében a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését elősegítő, az életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő étkeztetéséről, ruházattal való ellátásáról, mentálhigiénés és egészségügyi ellátásáról, gondozásáról, neveléséről, lakhatásáról (a továbbiakban: teljes körű ellátás) kell gondoskodni.
53. § (1) Otthont nyújtó ellátás keretében biztosítani kell az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára
b) a családi környezetébe történő visszahelyezését előkészítő, családi kapcsolatainak ápolását segítő családgondozást, vagy ha ez nem lehetséges, az örökbefogadásának elősegítését,
c) a családjába történő visszailleszkedéshez, önálló életének megkezdéséhez szükséges utógondozást.
57. § (1) A gyermekotthon otthont nyújtó ellátást biztosít az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára.
(2) A gyermekotthon szükség esetén befogadja az (1) bekezdésben meghatározott gyermek saját gyermekét, valamint az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőttet, illetve annak gyermekét.
(3) A gyermekotthon ellátja a sajátos ellátást igénylő, gyermekvédelmi gondoskodás alatt nem álló 3. évét be nem töltött - egészségügyi okok miatt - rászoruló gyermek átmeneti gondozását, valamint befogadhatja a gyermek otthontalanná vált szüleit, a szociális válsághelyzetben levő várandós anyákat.
58. § (1) A speciális gyermekotthon, vagy a gyermekotthon speciális csoportja az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett, tartósan beteg, illetőleg fogyatékos, beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő, szenvedélybeteg, illetve kora miatt különleges ellátást igénylő gyermeknek nyújt gondoskodást, szocializációt és reszocializációt, valamint habilitációt és rehabilitációt.
(2) A speciális gyermekotthon a gyámhivatal felkérésére bentlakásos ellátás keretében végezheti a gyermekek személyiségvizsgálatát is.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
74. § A szakellátás keretében az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek (a továbbiakban: gondozott gyermek) számára biztosítani kell az otthont nyújtó ellátást, illetve a szakellátást más okból igénylő gyermek teljes körű ellátását, valamint a fiatal felnőtt utógondozói ellátását, gondoskodni kell továbbá a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatásról.
75. § (1) Az otthont nyújtó ellátásban részesülő gondozott gyermek számára
a) teljes körű ellátást [Gyvt. 45. § (1) bekezdés],
b) családgondozást vagy ha ez nem lehetséges, az örökbefogadásának elősegítését [Gyvt. 53. § (1) bekezdés b) pont], illetve
c) utógondozást [Gyvt. 53. § (1) bekezdés c) pont]
kell biztosítani.
(2) A teljes körű ellátás keretében a gondozott gyermek számára
a) lakhatási lehetőséget, valamint legalább a 76-82. §-okban meghatározott ellátást, továbbá
b) testi, értelmi, érzelmi, erkölcsi fejlődését elősegítő, életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő - a 83-84. §-okban meghatározott - nevelést, gondozást
kell nyújtani.
80. § (1) A gondozott gyermek szabadidejének hasznos eltöltése érdekében az ellátást nyújtó gondoskodik a kulturálódáshoz, játékhoz, sporthoz szükséges eszközökről.
(2) Az ellátást nyújtó gondoskodik a szabadidős tevékenységekhez szükséges és indokolt költségekről.
85. § (1) Az ellátást nyújtó megteremti annak a lehetőségét, hogy a gondozott gyermek véleményt nyilváníthasson a számára nyújtott ellátásról és nevelésről, illetve a személyét érintő ügyekről, továbbá gondoskodik arról, hogy a gyermek véleményét a gondozás, nevelés során - korára, fejlettségi szintjére tekintettel - figyelembe vegyék.
(2) Az ellátást nyújtó a gondozás, nevelés során figyelembe veszi a gondozott gyermek szülőjének (törvényes képviselőjének) a gyermek személyét és ellátását érintő véleményét.
(3) Az ellátást nyújtó lehetővé teszi, hogy a gondozott gyermek szabadon gyakorolhassa vallását, továbbá vallásoktatáson vehessen részt.
(4) Elő kell segíteni, hogy a nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozó gondozott gyermek megőrizhesse kisebbségi önazonosságát, ápolhassa hagyományait, hozzájuthasson a kisebbség kulturális értékeihez.
(5) Az ellátást nyújtó biztosítja
a) gondozott gyermek környezetének állandóságát,
b) a gondozott gyermek személyes tárgyainak elhelyezését,
c) azt, hogy a gondozott gyermekről évente legalább egy alkalommal fénykép készüljön.
86. § (1) Ha a gondozott, illetve egyéb okból ellátásra befogadott gyermek engedély nélkül eltávozott a gondozási helyéről vagy oda a számára előírt időpontban nem tért vissza (továbbiakban együtt: eltűnt gyermek), az ellátást nyújtó megkíséreli felkutatni a tartózkodási helyét.
(2) Ha az eltűnt gyermek 14 éven aluli vagy betegsége, fogyatékossága miatt magáról gondoskodni nem tud, haladéktalanul, egyéb esetben 24 órán belül az ellátást nyújtó megkeresi az illetékes rendőri szervet az eltűnt gyermek felkutatása érdekében. Egyúttal közli az eltűnt gyermek személyi adatait, személyleírását, az azonosítására alkalmas jellegzetességeit (pl. sebhely, műtéti heg, tetoválás, anyajegy, beszédhiba, terhesség), az eltűnéskor viselt ruházatát, az eltűnés körülményeit, és a vélt feltalálási helyeket, valamint átadja az azonosításra alkalmas fényképet.
(3) Az ellátást nyújtó az (1) bekezdés szerint értesíti az eltűnt gyermek szülőjét (törvényes képviselőjét), valamint gondozott gyermek esetében a szakszolgálatot is.
 (4) Ha az eltűnt gyermeket az ellátást nyújtó megtalálta, vagy ha a gyermek önként visszatért, erről az illetékes rendőri szervet, illetve a szülőt (törvényes képviselőt) haladéktalanul, de legkésőbb 24 órán belül értesíteni kell.
(5) A gondozási helyére a rendőrség által visszakísért gyermek előkerüléséről a szülőt (törvényes képviselőt), valamint gondozott gyermek esetében a szakszolgálatot is értesíteni kell.
(6) Az eltűnt gyermekekről az ellátást nyújtó nyilvántartást vezet, és arról - a hatóság megkeresésére - az adatvédelmi szabályok betartásával adatokat szolgáltat.
(7) A gondozási helyére visszakerült eltűnt gyermekkel a gyámja bevonásával folytatott egyéni beszélgetés keretében fel kell tárni az eltűnése okát és körülményeit, valamint az eltűnés alatt vele történteket, tartózkodási helyét, megélhetése forrásait. A beszélgetés megtörténtét és tartalmának lényegét írásban dokumentálni kell, és a szükséges intézkedéseket meg kell tenni.
109. § (1) A gyermekotthon folytonos munkarend szerint működő, bentlakásos gyermekintézmény, amely a szakellátás keretében a gondozott gyermek számára alaptevékenységként biztosítja az otthont nyújtó ellátást.
(2) A gyermekotthon az alapító okiratában rögzítettek szerint, alapfeladatként biztosíthat egyéb személyes gondoskodást nyújtó ellátási formákat is. Az ellátás jellegének megfelelő személyi és tárgyi feltételeket ellátási formánként külön-külön biztosítani kell.
(3) A gyermekotthon alaptevékenységével összhangban végzett vállalkozási tevékenysége nem veszélyeztetheti alapfeladatainak ellátását, illetve a gyermekotthonban elhelyezett gyermekek testi, értelmi, érzelmi, erkölcsi fejlődését.
110. § (1) A gyermekotthon létesítésekor figyelemmel kell lenni különösen arra, hogy az
a) ne legyen a gyermek testi, érzelmi, erkölcsi fejlődésére káros környezetben,
b) tömegközlekedési eszközzel megközelíthető legyen.
(2) A gyermekotthon kezdeményezi a kapcsolatfelvételt a helyi közösséggel, és elősegíti a gyermekek részvételét a helyi szervezetek életében.
111. § A gyermekotthon nevelési alapdokumentuma a pedagógus munkakörben foglalkoztatott, továbbá a nevelő-gondozó munkát közvetlenül segítő felsőfokú végzettségű munkatársak (a továbbiakban együtt: nevelőtestület) által elfogadott, az intézményben folyó nevelés célját, alapelveit, módszereit tartalmazó szakmai program.
125. § (1) A lakásotthon olyan gyermekotthon, ahol önálló lakásban vagy családi házban történik a gondozott gyermek, fiatal felnőtt elhelyezése.
(2) A lakásotthonban legfeljebb 12 gondozott gyermek, fiatal felnőtt helyezhető el.
(3) A lakásotthonban a gyermekek elhelyezésére szolgáló lakótérre a 124. § (4) bekezdésében foglaltak, a munkatársak számára rendelkezésre álló önálló helyiségre a 124. § (7) bekezdésében foglaltak az irányadók.
126. § (1) A speciális gyermekotthon a szakellátás keretében a - fogyatékos, beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő vagy kora miatt sajátos szükséglettel bíró - gondozott gyermek számára kötelezően ellátandó alapfeladatként a gyermek állapotához, illetve korához igazodó ellátást biztosít.
(2) A speciális gyermekotthonban - a (4) bekezdésben és a 127. §-ban foglalt kivétellel - legfeljebb 15 fő helyezhető el.
(3) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja feladatkörébe tartozik a gyermekről való gondoskodás, szocializáció, reszocializáció, habilitáció és rehabilitáció is, ha a különleges gondozás más gondozási helyen nem biztosítható, illetve, ha a gyermeknek a különleges gondozást nem igénylő gondozott gyermekektől való külön elhelyezése szükséges, és állapota nem indokolja a szociális bentlakásos intézményben való elhelyezését, vagy elhelyezése férőhely hiányában nem lehetséges.
(4) A különleges ellátást igénylő gondozott gyermek közül legfeljebb 8 helyezhető el egy csoportban.
127. § (1) A 0-3 éves korú gondozott gyermekek közül legfeljebb 8 helyezhető el egy csoportban.
(2) A kizárólag 3 éven aluli gondozott gyermekekből álló csoport elhelyezésére és kizárólagos használatára biztosítani kell az 5. számú mellékletben meghatározottak szerint:
a) egy csoportszobát, amely alvásra, játszásra és étkezésre szolgál,
b) a csoportszobával egybenyíló fürdőszobát,
c) teraszt, a levegőztetés céljára,
d) játszásra alkalmas kertterületet.
(3) A helyiség berendezését a gondozott gyermekek korösszetételének és fejlettségi szintjének megfelelően kell kialakítani, és a növekedő gyermekek igényei szerint kell változtatni.
129. § (1) Az utógondozó otthon olyan gyermekotthon, amely a szakellátás keretében a fiatal felnőtt számára alaptevékenységként biztosítja az utógondozói ellátást.
(2) Az utógondozó otthon befogadhatja azt a fiatal felnőttet, akinek befogadását előzetesen nyilatkozatban vállalta, és az ellátását a gyámhivatal elrendelte, az ellátás biztosítójaként az utógondozó otthont jelölte meg.
(3) A fiatal felnőtt befogadásáról az utógondozó otthon haladéktalanul értesíti a szakszolgálatot.
(4) Az utógondozó otthon a fiatal felnőtt kérelmére befogadja annak gyermekét, feltéve, hogy a gyermek törvényes képviselője ehhez hozzájárult. A fiatal felnőtt gyermekével kapcsolatos teendőkre a 102. § (2)-(5) bekezdései az irányadók.
(5) Az utógondozó otthon megszünteti a fiatal felnőtt utógondozói ellátását, ha
a) a Gyvt. 93. § (5) bekezdés szerint megszűnik az ellátás,
b) a gyámhivatal határozatával megszünteti az ellátást.

1. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
A gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás formáinak szakmai létszám irányszámai és létszámminimum normái
II. Szakellátások

 2. 
 Gyermekotthon (max. 40 férőhely, max. 12 gyermek/csoport)

 
 gyermekcsoportonként
 
 nevelő ........................................................... 1 fő

 
 
 gyermekfelügyelő ......................................... 2 fő

 
 
 gondozó ........................................................ 2 fő 

 

 (ha a nevelők száma magasabb, a gyermekfelügyelők, illetve gondozók száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)

 
 
 családgondozó (utógondozó) ............... 10 óra/hét

 3 éven aluliakat ellátó csoporthoz 
 
 csecsemő- és kisgyermekgondozó ................ 4 fő 

 (max. 8 fő/csoport) vagy 3 éven 
 
 óvónő ............................................................ 1 fő 

 aluli fogyatékos gyermekeket is 
 
 családgondozó (utógondozó) ............... 10 óra/hét 

 ellátó integrált csoporthoz (max. 6 
 
 tejkonyhavezető .......................... 1 fő/intézmény

 fő/csoport)
 
 gazdasági nővér ........................... 1 fő/intézmény

 
 
 gyermekszakorvos ...................... átlag napi 1 óra

 3 éven aluliakat ellátó intézményben éjszakai szolgálat teljesítésére
 
 gondozónő .................................................... 2 fő

 

 2/a) Lakásotthon (max. 12 fő )
 
 nevelő ........................................................... 1 fő

 
 
 gyermekfelügyelő ......................................... 2 fő

 
 
 gondozó ........................................................ 2 fő 

 

 (ha a nevelők száma magasabb, a gyermekfelügyelők, illetve gondozók száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)

 
 
 családgondozó (utógondozó) ............... 10 óra/hét

 

 2/b) 
 Speciális gyermekotthon 

 
 (max. 15 férőhely, max. 8 gyermek/csoport)

 
 gyermekcsoportonként
 
 nevelő ........................................................... 2 fő

 
 
 gyermekfelügyelő ......................................... 2 fő

 
 
 gondozó ........................................................ 1 fő 

 

 (ha a nevelők száma magasabb, a gyermekfelügyelők, illetve gondozók száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)

 
 
 családgondozó (utógondozó) ............... 10 óra/hét

 speciális otthononként
 
 szakmai vezető ............................................. 1 fő

 
 
 pszichológus ................................................. 1 fő

 
 
 gyógypedagógus, fejlesztő pedagógus,

 
 
 orvos ........................ létszámuk fenntartói döntés

 
 
 alapján kerül megállapításra

 
 
 növendékügyi előadó, gyermekvédelmi

 
 
 ügyintéző ................................................... 0,5 fő