OBH 2217/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos az Országgyűlési Biztosok Panaszirodáján előterjesztett beadványában Budapest Főváros XIX. kerület Kispest Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának az eljárását kifogásolta, amiért megszüntették a rendszeres nevelési hozzájárulás folyósítását. A panaszában azt is sérelmezte, hogy a megszüntető határozat indokolásában a jövedelmi viszonyaira vonatkozóan téves számadatok szerepelnek, amely miatt fellebbezést nyújtott be, azonban a polgármester nevében eljáró polgármesteri hivatal Szociális Irodája (a továbbiakban: Iroda) fellebbezését nem terjesztette - elbírálás céljából - az önkormányzat képviselő-testülete elé.
Az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jog, a 67. § (1) bekezdésében foglalt gyermeki jogok, valamint a 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből következő tisztességes eljárás követelménye sérelmének az alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
Az önkormányzat jegyzőjétől rövid úton információkat kértem a rendszeres nevelési hozzájárulás megszüntetésének alapjául szolgáló jövedelmi viszonyokról, a folyósítás megszüntetése ellen benyújtott fellebbezés elbírálásáról, valamint Budapest Főváros XIX. ker. Kispest Önkormányzatának a gyermekvédelmi támogatásokról szóló helyi rendeletéről.
Az önkormányzat jegyzőjétől kapott tájékoztatás és a megküldött iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A megállapított tényállás
	Az önkormányzat képviselő-testülete a gyermekvédelmi pénzbeli ellátások körét a 7/2000.   (II. 18.) Ökt. rendeletében, 2000. február 18-ai hatállyal a rendszeres nevelési hozzájárulás jogintézményének a bevezetésével bővítette. A panaszos 2001. január 17-től havi 2.747,- Ft rendszeres nevelési hozzájárulásban részesült. A folyósítás feltételeinek a felülvizsgálata  alkalmával az Iroda megállapította, hogy a támogatást igénybe vevő - jövedelmi viszonyainak  a megváltozása miatt - a rendszeres nevelési hozzájárulásra már nem jogosult, ezért a  folyósítást 2002. február 15-ei hatállyal megszüntette. A határozat indokolásában arról tájékoztatta a panaszost, hogy az alacsony jövedelmére tekintettel, a kiegészítő családi pótlék megállapítása iránt kérelemmel fordulhat az Irodához (2002. február 21-én kelt XVII-1287/2002. számú határozat).
Az iratok tanúsága szerint az Iroda a fenti megszüntető határozatát 2002. március 1-jén  kijavította, azzal az indokkal, hogy határozatában elírás történt, mivel a gyermek neve a rendelkező részben tévesen szerepel. A kijavítás a megszüntető határozat egyéb részét nem érintette.
A panaszos a támogatás folyósítását megszüntető határozat ellen - a törvényes határidőn belül, 2002. március 9-ei dátummal - fellebbezést nyújtott be. Fellebbezésében előadta, hogy a nevén, a születési dátumán és az édesanyja nevén kívül az adatok nem valósak. Kifogásolta azt is, hogy úgy szüntetik meg a nevelési hozzájárulást, hogy őt nem részesítik egy másik támogatásban.
Az Iroda a fellebbezési kérelem elintézéséről nem gondoskodott.
A panaszos 2002. március 13-án benyújtotta a kiegészítő családi pótlék iránti kérelmét, amelynek alapján az Iroda 2002. március 16-tól kezdve kiskorú gyermeke jogán havi 4.200 Ft kiegészítő családi pótlékot állapított meg számára (17-3117-4/2002. számú határozat).

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

Az ügy jogszabályi háttere
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
18. § (1) E törvény, valamint a települési önkormányzat rendelete szerint az önkormányzat képviselő-testülete a jogosult gyermeknek kiegészítő családi pótlékot és rendkívüli gyermekvédelmi támogatást folyósít.
(2) A települési önkormányzat a rendeletében meghatározott módon és feltételek szerint a gyermek és a fiatal felnőtt szociális rászorultságára tekintettel az e törvényben meghatározott pénzbeli ellátásokat kiegészítheti, továbbá más pénzbeli támogatásokat is megállapíthat.

Kiegészítő családi pótlék 
19 § (2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben, feltéve, hogy a települési önkormányzat rendelete alapján elrendelt vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket.
(3) A jövedelem megállapításánál a kérelem benyújtását megelőző hat hónap havi átlagát kell figyelembe venni. Ettől eltérni akkor lehet, ha a jövedelmi viszonyokban igazolható ok miatt tartós romlás vélelmezhető.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.) 
61. § (1) Ha a közigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért, a határozatot módosítja vagy visszavonja.
(2) A közigazgatási szerv az ügyfél jogorvoslati kérelme esetén a határozatot akkor is módosíthatja vagy visszavonhatja, ha a jogorvoslati kérelemben foglaltakkal egyetért, feltéve, hogy az ügyben nincs ellenérdekű fél.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
65. § (2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.) 
21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.

7/2000. (II. 18.) Ökt. rendelet 9. §-a (R.)
"VI/C. Rendszeres nevelési hozzájárulás
31/B. §
(1) Rendszeres nevelési hozzájárulásban részesül a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv. 5. § a) pontjában meghatározott gyermek, akinek a családjában az egy főre jutó havi jövedelem meghaladja az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, de nem haladja meg annak 150 %-át, feltéve, hogy
- a családban legalább két gyermeket nevelnek, vagy
- a szülő gyermekét/gyermekeit egyedül neveli.
(2) A jövedelem megállapításánál a kérelem benyújtását megelőző hat hónap havi átlagát kell figyelembe venni. Ettől eltérni akkor lehet, ha a jövedelmi viszonyokban igazolható ok miatt tartós romlás vélelmezhető."
"31/E. §
(1) A polgármester rendszeres hozzájárulást elutasító döntése ellen a képviselő-testülethez lehet fellebbezést benyújtani.
(2) A fellebbezésről a képviselő-testület dönt, döntése előtt - a körültekintőbb előkészítés érdekében - kikéri a Szociális Bizottság véleményét."  

A vizsgálat megállapításai
	A helyi önkormányzati rendelet 31/B. §-ában foglaltak alapján a rendszeres nevelési hozzájárulás a kérelmező számára akkor állapítható meg, ha a család egy főre jutó havi jövedelme meghaladja az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, de nem haladja meg annak a 150 %-át, feltéve, hogy a családban legalább két gyermeket nevelnek, vagy a szülő gyermekét egyedül neveli. A rendelet szövegét értelmezve arra a következtetésre jutottam, hogy a jogalkotói szándék feltehetően arra irányult, hogy azok a szülők is részesülhessenek pénzbeli támogatásban, akik a jövedelmi viszonyaik alapján - mivel annak az összege a Gyvt-ben előírt egy főre jutó havi jövedelem összegét meghaladja - kiegészítő családi pótlékra nem jogosultak. 
A vizsgálatom lefolytatásához megküldött jövedelem-igazolások, és az Irodával történt egyeztetés alapján a panaszos jövedelme  a következők szerint alakult:

A Munkaügyi Központ átutalása 2001. december hónapban: 			18.199,- Ft
A Munkaügyi Központ átutalása 2002. január hónapban:				27.651,- Ft 
Mindösszesen:									45.850,- Ft

A jogszabály szerinti jövedelem számításánál a kérelem benyújtását megelőző
6 hónap havi átlagát kell figyelembe venni,  ily módon a havi átlag:		  7.642,- Ft
(mivel a panaszosnak csak a fenti két hónapban volt igazolt jövedelme) 
A munkanélküli járadékot kiegészítette még a panaszos részére			
folyósított családi pótlék  összege:							  4.500,- Ft
Egyéb jövedelem:									  2.000,- Ft
Mindösszesen:									14.142, -Ft

A panaszosnak az egy főre jutó havi jövedelme így 7.071 Ft volt az önkormányzati felülvizsgálat időpontjában.
	Megállapítottam, hogy a fellebbezésben sérelmezett határozat indokolásában hivatkozott, a rendszeres nevelési hozzájárulás megszüntetésére okot adó jövedelmek összegei eltérnek az előzőekben számított összegektől, tehát e tekintetben az elsőfokú határozat - álláspontom szerint - ténybelileg nem megalapozott.
A rendszeres nevelési hozzájárulás megállapításához szükséges feltételek szempontjából az általam észlelt számítási eltérések ugyanakkor jogilag irrelevánsak voltak, mivel mind az Iroda által számított egy főre jutó havi jövedelem (13.083,- Ft), mind az igazolt egy főre jutó havi jövedelem (7.071,- Ft) nem haladja meg az öregségi nyugdíj tárgyévi legkisebb összegét (20.100,- Ft). Ezért a helyi rendelet értelmében a hozzájárulás további folyósításának a jogi feltételei már nem álltak fenn.
Az ügyfelet általános jogorvoslati eszközként megilleti a fellebbezés joga, ha úgy ítéli meg, hogy az érdemi döntés jogát vagy jogos érdekét sérti.
Az Áe. 61. § (1) bekezdése értelmében az elsőfokú határozat módosítható vagy visszavonható, ha az államigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért. E saját aktus módosítását vagy visszavonását az Áe. szigorú feltételekhez köti, ugyanakkor azonban módot ad az államigazgatási szervnek arra - a feltételek fennállása esetében -, hogy az általuk hozott határozatok hibáit saját hatáskörben orvosolják.
A konkrét ügyben az Irodának, mint elsőfokú hatóságnak a magatartásáról - miszerint a fellebbezés nyomán a megtámadott határozatot nem állt szándékában kijavítani, kiegészíteni vagy visszavonni - az a meggyőződésem, hogy nem talált okot a korábbi határozatának a megváltoztatására.
Ebben az esetben az Áe. 65. § (2) bekezdése alapján a fellebbezésnek az ügy összes iratával való felterjesztéséről gondoskodnia kellett volna, azaz a fellebbezést, annak címzettjéhez, Budapest XIX. kerületi Önkormányzat Képviselő-testületéhez kellett volna felterjesztenie. Ez azonban nem történt meg.
Megítélésem szerint az Iroda mulasztása eljárásjogi szempontból törvénysértő. Eljárása visszásságot idézett elő a panaszosnak az Alkotmányban biztosított jogorvoslati jogával összefüggésben, továbbá megsértette a tisztességes eljárás alkotmányos követelményét is.
A hivatkozott alkotmányos jogokon kívül vizsgáltam még a gyermeki jogokkal kapcsolatos alkotmányos jogok sérelmét. A rendelkezésemre álló információk ezt a sérelmet nem támasztották alá, mivel a panaszos a gyermekvédelmi támogatás egyéb formájában                   - tekintettel arra, hogy  a kiegészítő családi pótlék megállapításához szükséges jogszabályi feltételeknek megfelel - részesül. A tárgyévben továbbá egy alkalommal nyújtott be átmeneti segély iránti kérelmet, amelyet kedvezően bíráltak el és 2001-ben is részesült átmeneti segélyben.
A megállapított alkotmányos visszásságokra tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján az alábbi kezdeményezés teszem.

Kezdeményezés
	Felkérem a Budapest Főváros XIX. kerület Kispest Önkormányzatának polgármesterét, hogy a konkrét ügyben a rendszeres nevelési hozzájárulást elutasító döntés ellen benyújtott fellebbezéssel kapcsolatban gondoskodjon a jogszerű eljárás lefolytatásáról.
Kérem, hogy a kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2002. június 26.

Lenkovics Barnabás