OBH 2105/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Tomolák Katalin
A vizsgálat megindítása
A panaszos beadványában sérelmezi, hogy a miskolci gyámhivatal illetékessége hiányában határozott gyermeke nagyszülőnél történő ideiglenes elhelyezéséről, kifogásolja továbbá azt is, hogy az ügyben tényleges illetékességgel bíró kazincbarcikai gyámhivatal nem szabályozta gyermekével történő kapcsolattartását.
A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való jog, valamint az Alkotmány 67.§ (1) bekezdése alapján a  gyermeknek a védelemre, gondoskodásra való joga sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam. 
Az ügyben eljárásra illetékes Kazincbarcikai Városi Gyámhivataltól bekértem a kiskorú ideiglenes elhelyezése ügyében keletkezett dokumentumok másolatát.
Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2.§ (1)  A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67.§ (1)  A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról
92.§ (4)  A kapcsolattartásról - a szülők megegyezésének hiányában, illetőleg a szülők és a gyám közötti vita esetében - a gyámhatóság dönt. Ha házassági vagy gyermekelhelyezési per van folyamatban, a szülők megegyezésének hiányában a kapcsolattartásról a bíróság dönt. A gyámhatóság, illetőleg a házassági vagy gyermekelhelyezési perben a bíróság a felróható magatartást tanúsító szülő kapcsolattartási jogát a gyermek érdekében korlátozhatja vagy megvonhatja, illetőleg e jog gyakorlásának szünetelését rendelheti el.
•	149/1997. IX.10.) Korm.rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
95.§  Az ideiglenes hatályú elhelyezést megalapozó súlyos veszélyeztetettségnek minősül a gyermek olyanbántalmazása, elhanyagolása, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki, vagy fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat.
96.§ (1)  A beutaló szerv az ideiglenes hatályú elhelyezésről való döntése előtt meghallgatja a Gyvt. 128.§-ában meghatározott személyeket, kivéve, ha a súlyos veszélyeztetettség a gyermek életét közvetlen veszélynek teszi ki.
(2)  A beutaló szerv az ideiglenes hatályú elhelyezés formájának meghatározásánál a gyermek személyiségének, egészségi állapotának megfelelően a Gyvt. 72.§-ának (1) bekezdésében meghatározott sorrendiség figyelembevételével dönt. 
(3)  Az ideiglenes hatályú elhelyezés időtartama legfeljebb 30 nap, kivéve, ha az ideiglenes hatályú elhelyezés vizsgálatára jogosult gyámhivatal pert indított a gyermek elhelyezése, elhelyezésének megváltoztatása vagy a szülői felügyelet megszüntetése iránt.
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
76.§ (1)  A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést megszünteti, ha
a/	megállapítja, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés feltételei nem álltak fenn, és a gyermek fejlődése korábbi környezetében - szükség esetén védelembe vétel mellett - biztosítható,
125.§ (2)   Bármely települési önkormányzat jegyzője, illetve bármely gyámhivatal - a törvényi feltételek fennállása esetén - intézkedik a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezése iránt, melyről haladéktalanul értesíti az illetékes gyámhivatalt.
A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A kazincbarcikai gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása, valamint a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint a panaszos gyermekét - súlyos veszélyeztetettsége miatt - a miskolci gyámhivatal ideiglenesen elhelyezte az anyai nagyszülőnél, majd az iratanyagot áttette a további intézkedések megtételére illetékes kazincbarcikai gyámhivatalhoz.
A kazincbarcikai gyámhivatal az ideiglenes elhelyezés felülvizsgálata során meghallgatta az érdekelteket, bekérte a szükséges pedagógiai, szakértői véleményeket, valamint környezettanulmányt készített a szülők és a nagyszülő lakásán, majd a rendelkezésére álló adatok alapján megállapította, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés feltételei továbbra is fennállnak. Ezt követően a gyermeket a 6164-26/2002. számú határozatával a külőn élő szülőnél (az apánál) - az ő kérelmére - ideiglenesen elhelyezte.
Mivel az apa a Miskolci Városi Bíróságon gyermekelhelyezés megváltoztatása iránt pert indított, a gyámhivatal fenti számú határozatában tájékoztatta a panaszost arról,  hogy a kapcsolattartás szabályozására irányuló kérelmének elbírálása a bíróság hatáskörébe tartozik.
A panaszos a gyermek apánál történő ideiglenes elhelyezését elrendelő határozat ellen jogorvoslattal élt, a felettes szerv az első fokú döntést megalapozottnak tartotta és helybenhagyta.
Időközben az apa, az általa indított gyermekelhelyezési per során elállt a keresettől, így a bíróság a 25.P.20.291/2002/2 jogerős számú végzésével a pert megszüntette.
Erre hivatkozással a  kazincbarcikai gyámhivatal elrendelte a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezésének megszüntetését  és megállapította az anya szülői felügyeleti jogosítványai feléledését.
A panaszbeadvánnyal kapcsolatban egyrészt megállapítottam, hogy a miskolci gyámhivatal hatásköre és illetékessége birtokában határozott a panaszos gyermekének nagyszülőnél történő ideiglenes elhelyezéséről. (Gyer. 125.§ (2) bek.)
Ugyancsak törvényesen járt el a kazincbarcikai gyámhivatal, amikor megállapította, hogy a panaszos és gyermeke közötti kapcsolattartás szabályozása a bíróság hatáskörébe tartozik. (Csjt. 92.§ (4) bek.) 
Vizsgálatom során azonban megállapítottam azt is, hogy a kazincbarcikai gyámhivatal a gyermek ideiglenes elhelyezésének megszüntetésekor nem bizonyosodott meg kellően arról, hogy a gyermek fejlődése az anya gondozásában biztosített-e. Miután az ideiglenes elhelyezést elrendelő első fokú, valamint az azt helybenhagyó másodfokú határozat indoklása egyaránt kitér arra, hogy az anya magatartása, életkörülményei miatt nem alkalmas gyermeke nevelésére, és nem is változtat körülményein annak érdekében, hogy gyermekéről felelősségteljesen gondoskodhasson, a gyámhivatalnak a védelembe vételi eljárás lefolytatása céljából az ideiglenes elhelyezés megszüntetésével egyidejűleg meg kellett volna keresnie a jegyzőt. Ez esetben célszerű az ideiglenes elhelyezést megszüntető határozat indoklásában utalni arra, mi indokolja a védelembe vételt.
A védelembe vétel mellőzésére jelen esetben akkor kerülhetett volna sor, ha a súlyos veszélyhelyzet a szülő önhibáján kívül alakul ki, és a szülő teljes mértékben alkalmas és képes a gyermek nevelésére.
A fentiekre figyelemmel megállapítottam, hogy a gyámhivatal ezen mulasztásával a tisztességes eljáráshoz aló joggal, valamint a gyermeknek a védelemre, gondoskodásra való jogával összefüggésben visszásságot okozott
A jogsértések elkerülése érdekében az Ob.tv. 21.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Kazincbarcika Város Gyámhivatalának vezetőjénél kezdeményezem:
a konkrét - és a jövőre nézve - hasonló esetekben, ha a gyermek súlyos veszélyeztetettsége indokolja az ideiglenes hatályú elhelyezés szükségességét, az elhelyezés megszüntetésével egyidejűleg kezdeményezze a védelembe vételi eljárás lefolytatását, vagy legalábbis a család alapellátásban történő gondozása érdekében keresse meg a gyyermekjóléti szolgálatot.

Budapest, 2003. május 19.

Takács Albert