OBH 1989/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Termőföldet vásárolt magánszemély jogi képviselője az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában  sérelmezte a termőföldre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásának részletes szabályairól szóló 16/2002. (II.18.) Korm. rendelet 8. §-ának rendelkezését.
	A panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
	Iratok rendelkezésemre bocsátása és tájékoztatás céljából megkerestem a tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére hatáskörrel rendelkező Gödöllői Körzeti Földhivatalt.

Megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítható, hogy az osztatlan közös tulajdonban álló péceli 024/24. helyrajzi számú 89,8553 hektár térmértékű, 1747,55 aranykorona értékű termőföld meghatározott hányadának tulajdonosa több tulajdonostársának tulajdoni illetőségét vásárolta meg készpénzfizetés ellenében a 2002. II. 11. napján kelt és ügyvéd által ellenjegyzett adásvételi szerződéssel.
	Az adásvételi szerződések - azok aláírásának napján - tartalmilag megfeleltek az elővásárlási jog, valamint azok gyakorlására vonatkozó hatályos jogszabályok rendelkezéseinek. Az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény 26. § (2) bekezdésében foglalt előírásai szerint a szerződést a földhivatalhoz 30 napon belül kell benyújtani. Ehhez képest a vevő jogi képviselője a rendelkezésére álló 30 napon belül - 2002. III. 11. napja helyett már - 2002. II. 25. napján benyújtotta a földhivatalhoz az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzés céljából a kérelmet, és a tulajdonjog bejegyzésének alapjául szolgáló szerződést.
	A jogi képviselő sérelmezte, hogy a hatályos törvényi előírások figyelembevételével 2002. II. 22. napja előtt megkötött szerződés földhivatalhoz való benyújtásának útját állja a Kormány 16/2002. (II.18.) Korm. számú rendelete 8. §-ának rendelkezése. A kifogásolt rendelkezés a már teljesedésbe ment szerződések felbontását eredményezi, s a szerződést kötő feleket beláthatatlan hátránnyal sújtja, ezen túl a jogalanyokat jogorvoslati joguk gyakorlására készteti, mely mind az államigazgatás, mind az igazságszolgáltatás terheit indokolatlanul növeli.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

Az 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 25. §-a úgy rendelkezik, hogy "Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. A megkeresett szerv állásfoglalásáról, illetve esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíti az országgyűlési biztost."

Az 1997. évi CXLI. törvény (Inytv.) 26. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "Az ingatlanhoz kapcsolódó jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését kérelemre vagy megkeresésre kell az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni."
A (2) bekezdés azt rendeli, hogy "A kérelmet a bejegyzés alapjául szolgáló szerződés (jognyilatkozat) keltétől számított 30 napon belül kell a körzeti földhivatalhoz benyújtani. Ha a szerződés (jognyilatkozat) létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése vagy - ide nem értve a földhivatali engedélyt - hatósági jóváhagyás szükséges, a kérelmet a beleegyezéstől, illetve a jóváhagyástól számított 30 napon belül kell a körzeti földhivatalhoz benyújtani."

A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény (Ftv.) 2002. II. 22. napjától hatályos 10. §-a úgy szól, hogy 
"(1) Termőföld vagy tanya eladása esetén - ha törvény másként nem rendelkezik - az alábbi sorrendben elővásárlási jog illeti meg:
a) a családi gazdálkodót, a gazdálkodó család tagjait - ebben a sorrendben -, ha az eladásra kerülő termőföld vagy tanya a családi gazdasághoz tartozó termőfölddel vagy tanyával közvetlenül szomszédos;
b) a közös háztartásban élő családtagot;
c) a helyben lakó szomszédot;
d) a helyben lakót;
e) a magyar államot a Nemzeti Földalapról szóló törvényben foglaltak szerint;
f) a haszonbérlőt, felesbérlőt és részesművelőt, ha tulajdonszerzését törvény nem zárja ki;
g) a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény 93. § (17) bekezdése alapján az ÁPV Rt. hozzárendelt vagyonából kivett, a dolgozók részére már magánosított vagy magánosításra kerülő mezőgazdasági társaságok közvetlen vagy közvetett magánszemély tulajdonosait azon földterületek vonatkozásában, amelyeket az eladás időpontjában a mezőgazdasági társaság jogszerűen használ; közvetett tulajdonos az, aki egy vállalkozás tulajdoni hányadát, illetőleg szavazatait ebben a vállalkozásban tulajdoni részesedéssel, illetőleg szavazatokkal rendelkező más vállalkozás tulajdoni hányadain, illetőleg szavazatain keresztül birtokolja vagy gyakorolja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti sorrend az elővásárlásra jogosultak között egymással szemben is érvényes."

A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (Jt.) 1. §-ának (2) bekezdése kimondja: "E rangsornak megfelelően az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal."

A 16/2002. (II.18.) Korm. számú rendelet (R) 8. §-a a következőképpen rendelkezik: "Ez a rendelet 2002. február 22-én lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a földhivatalhoz 2002. február 22-től benyújtott kérelmek esetében alkalmazni kell."

A vizsgálat feltárta, hogy a már említett osztatlan közös tulajdonban álló ingatlan egyes tulajdoni hányadrészeit - tulajdonostársaitól - a vevő megvásárolta 2002. II. 11. napján kelt adásvételi szerződéssel, mely jogügylet az e napon hatályos jogszabályok rendelkezései szerint jött létre. Az Inytv. szabályai alapján az adásvételi szerződést 2002. III. 11. napjáig kellett a földhivatalhoz - a tulajdonjog bejegyzése céljából - benyújtani, azonban a bejegyzésre irányuló kérelem és az alapjául szolgáló szerződés földhivatalhoz történő benyújtása már 2002. II. 25. napján megtörtént. E körülmény teljesen összhangban van az Ftv. 2002. II. 22. napjától hatályos 10. §-ának rendelkezéseivel, mely a termőföld vagy a tanya eladása esetére megállapította az elővásárlásra jogosultak körét, és ezen belül a jog gyakorlására jogosultak sorrendjét, melynek lényege, hogy az Ftv. elővásárlásra vonatkozó rendelkezéseit csak 2002. II. 22. napján vagy azt követően létrejött jogügyletekre kell alkalmazni, a 2002. II. 11. napján létrejöttekre viszont nem.
	A már hivatkozott és 2002. II. 18. napján kihirdetett kormányrendelet 8. §-ának rendelkezése pedig azt a parancsot fogalmazta meg, hogy rendelkezései 2002. II. 22. napján hatályba lépnek azzal, hogy "rendelkezéseit a földhivatalhoz 2002. II. 22. napjától benyújtott kérelmek esetében alkalmazni kell". Az idézett rendelkezés a termőföldet eladók és az azt 2002. II. 22. napja előtt megvásárló közt törvényesen létrejött jogviszonyok utólagos megváltoztatását jelenti.
	A vizsgálat megállapította, hogy a kormányrendelet idézett rendelkezése ellentétes az Ftv. említett elővásárlási jog gyakorlására vonatkozó rendelkezésével, mert e törvény szerint annak rendelkezéseit csak a 2002. II. 22. napján vagy azt követően kötött szerződésekre kell alkalmazni és nem a 2002. II. 22. napjától a földhivatalhoz benyújtott szerződésekre.
	Az R. hivatkozott szabálya ellentétes az Inytv. 26. §-a (2) bekezdés ma is hatályos rendelkezésével is, mert e rendelkezések az Ftv. 2002. II. 22. napja előtt hatályos rendelkezései szerint megkötött szerződések földhivatalhoz való benyújtására az Inytv. 30 napos határidőt állapít meg, a kormányrendelet pedig az Ftv. 2002. II. 22. napja előtt hatályos jogszabályok alapján megkötött szerződések ilyen tartalommal való benyújtását 2002. II. 22. napjától kizárja.
	Ezen túl az R. panaszolt rendelkezése ellentétes a Jt. 1. § (2) bekezdésében foglaltakkal is, mert a kormányrendelet a törvény rendelkezésével ellentétes rendelkezést - mint esetünkben előfordul - nem tartalmazhat.
	A megjelölt törvényekkel ellentétes rendelkezése a kormányrendeletnek jogbizonytalanságot okoz. A kifogásolt rendelkezés jelenlegi formájában sérti a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogot. A kormányrendelet megjelölt rendelkezése a hivatkozott alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot idézett elő, melynek következménye a már teljesedésbe ment szerződések felbontása, mely a szerződést kötő felek tulajdonhoz való jogának sérelmével jár.
	Az említett alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság mindaddig fennáll, amíg a Kormány a kifogásolt rendelkezést nem változtatja meg akképpen, hogy az új rendelkezés az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot ne idézzen elő, és egyúttal a jelenlegi szabály által előidézett hátrányok kiküszöbölésére is sor kerüljön. Arra is tekintettel, hogy az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot előidéző kormányrendelet említett rendelkezésének megváltoztatása útján az alkotmányos visszásság a Kormány saját hatáskörében is kiküszöbölhető, a következő kezdeményezést teszem.

Kezdeményezés
	A 16/2002. (II.18.) Korm. számú rendelet 8. §-a második fordulatának hatályon kívül helyezését indítványozom. 
	Felkérem Miniszterelnök urat, hogy kezdeményezésem tekintetében a Kormány álláspontjáról - kezdeményezésem kézhezvételét követő 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjen.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint kezdeményezésem címzettjét is tájékoztattam. 

Budapest, 2002. április 2.

Lenkovics Barnabás