OBH 1983/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Az eljárás megindulása
A szomszédos ingatlanról áthajló nyárfaágak rendszeresen kárt okoznak panaszos házának tetőszerkezetében.  Vihar alkalmával a letörő faágak összetörik a tetőcserepeket, emiatt panaszos háza rendszeresen beázik. A hivatalomban személyesen megjelent panaszos előadta, hogy több mint fél éve birtokvédelmi kérelmet terjesztett elő, ennek ellenére a jegyző az ügyben nem folytatott le eljárást.
A birtokvédelmi eljárás elmaradása miatt panaszos a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatalhoz fordult, és kérte a jegyző utasítását az eljárás lefolytatására. Panaszos sérelmezte, hogy levelére választ a közigazgatási hivataltól sem kapott.
A panasz alapján az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamisággal és a 64. §-ban foglalt kérelem előterjesztési joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
A megállapított tényállás
Panaszos 2001. szeptember 20-án fordult birtokvédelemért a Köveskáli Körjegyzőséghez. A körjegyző 2001. október 15-én levélben kérte panaszos ingatlanszomszédját az áthajló ágak levágására. A körjegyző megkeresését követően panaszos szomszédja ígéretet tett az ágak eltávolítására. Mivel azonban az áthajló ágak eltávolítására,  a birtokvédelmi eljárás lefolytatására, határozathozatalra  továbbra sem került sor, panaszos 2002. január 2-án a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatalhoz fordult. A közigazgatási hivatalhoz címzett levelében a birtokvédelmi eljárás elmaradását, a körjegyzői intézkedés hiányát sérelmezte. Panaszos levele alapján a közigazgatási hivatal az eljárás lefolytatására szólította fel a körjegyzőt. A közigazgatási hivatal felszólítására a körjegyző 2002. február 22-én írt levelében azt a választ adta, hogy a birtokvédelmi eljárást panaszos kérésére mellőzte, aki a birtokvédelemre irányuló kérelem előterjesztésének napján telefonon arra kérte, mellőzze a hatósági eljárást. A körjegyző tájékoztatását követően a közigazgatási hivatal az ügyet panaszos értesítése, tájékoztatása nélkül irattárba helyezte.
A hatóságok hallgatása miatt végül panaszos az illetékes bírósághoz fordult. A bírósági eljárásban kötelezték a szomszédot az áthajló ágak eltávolítására. A szomszéd az ítéletnek eleget téve, az ágakat idén ősszel eltávolította.
Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok
•	Alkotmány:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
A vizsgálat megállapításai
Az Alkotmányban deklarált jogállamiság és kérelem előterjesztéséhez való jog együttes, gyakorlati érvényesülése teszi az állampolgárok számára kiszámíthatóvá, átláthatóvá a hatósági jogalkalmazást, és ezzel erősíti a hatósági eljárásba vetett bizalmat. 
A Polgári Törvénykönyv 190-192. §-aiban biztosított állami birtokvédelem célja egyrészt az eredeti birtokállapot helyreállítása, másrészt a dolog rendeltetésszerű használatának zavartalan biztosítása, a birtoklást zavaró magatartások megszüntetése. A jegyzői vagyis possessorius birtokvédelem egy egyszerű eljárás keretében hivatott gyors és hatékony védelmet nyújtani a birtoklásban megzavart fél számára. Panaszos esetében ez a gyors és hatékony védelem elmaradt. Az eljárás (hatósági birtokvédelem) elmaradásának okáról tájékoztatást kértem az illetékes körjegyzőtől. A köveskáli körjegyző megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a birtokvédelmi eljárást panaszos kérésére mellőzte. Panaszos ezzel szemben azt állította, ő az eljárás mellőzését nem kérte. A birtokháborítás tényét azonban egyik fél sem vitatta.
	A körjegyző 2002. február 22-én kelt, közigazgatási hivatalhoz címzett levelében azt írta, panaszos még a birtokvédelmi kérelem előterjesztésének napján azt kérte tőle telefonon, " hogy az ügyet úgy kezelje, hogy ne kelljen bíróságra mennie". Önmagában ez a kérés - álláspontom szerint - nem feltétlenül jelent egy az eljárás mellőzésére irányuló kérelmet. A rendelkezésemre bocsátott adatok azonban arról tanúskodnak, hogy a telefonbeszélgetésről feljegyzés nem készült, így annak részletei számomra ismeretlenek maradtak, a tényállást tehát ebben a vonatkozásban nem tudtam tisztázni, ezért a birtokvédelmi eljárás elmaradásának okával, a hatóság hallgatásával kapcsolatban megállapítást sem tehetek.
	Panaszos hivatalomnál jegyzőkönyvezett panaszában a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal eljárását is sérelmezte. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (továbbiakban: Áe.) 14. §-a alapján a közigazgatási szervnek az ügyfelet az eljárás megszüntetéséről, kérelme sorsáról értesítenie kell. Ez az Áe-ben előírt értesítési kötelezettség a jogbiztonság megvalósulását szolgálja, elmaradása bizonytalanságot idéz elő a hatósági eljárás jogszerűségét illetően. A kérelem előterjesztéséhez való jog nem csak a kérelem benyújtásának lehetőségét, hanem a kérelem hatóság általi elbírálásának, a kérelem alapján megtett hatósági intézkedésről való értesítésnek a kötelezettségét is magában foglalja. Ez a jog az állampolgárok oldaláról jogosultságot, míg hatósági oldalról kérelem- elbírálási, értesítési kötelezettséget jelent. A közigazgatási hivatal a körjegyző tájékoztatását követően, mely szerint a birtokvédelmi eljárás lefolytatását panaszos kérésére mellőzte, az ügyet panaszos értesítése nélkül irattárba helyezte. Az értesítés elmulasztása a jogbiztonsággal és a kérelem előterjesztéséhez való joggal összefüggésben visszásságot okozott. Tekintettel azonban arra, hogy a tulajdon háborítatlanságát védő per a közigazgatási hivatal jegyzőhöz intézett megkeresésekor a bíróság előtt már folyamatban volt, és annak köszönhetően a panasz orvoslást nyert, az okozott visszássággal összefüggésben ajánlást nem teszek. Felhívom azonban mindkét hatóság figyelmét az Áe szabályai pontos betartásának szükségességére.

Budapest, 2002. december 4.

Lenkovics Barnabás