OBH 1949/3/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása 
	A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a mezőgazdasági ingatlanával szomszédos telekre a NOKIA Kft adótornyot építtetett. Az építési engedélyezési eljárásról értesítést nem kapott. Telke értékcsökkenése miatt kártérítést kért, de nem járt sikerrel. Ügyvédje tanácsára befejezte a Kft-vel a levelezést, nem lát esélyt egy nagy céggel szemben eredményes perre, ami egyébként is évekig tartana. A panaszos azt szeretné elérni, hogy az adótornyot helyezzék át máshová, mert a sugárveszély miatt nem tudja a telken termesztett élelmiszert eladni.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot indította, mivel  a panasz  alapján felmerült a tulajdonhoz fűződő és a jogorvoslathoz való jogalkotmányos jog sérelmének lehetősége.
	Eljárásom során tájékoztatást kértem a Hírközlési Felügyelet Hírközlési Területi Hivatal Pécsi Irodájától (továbbiakban Iroda).

Megállapított tényállás:
	Az Iroda vezetőjének tájékoztatásából megállapítottam, hogy a NOKIA Kft a panaszos ingatlanával szomszédos ingatlanon építési engedély alapján létesítette az adótornyot. Az építési engedély megadásához az építtető megkérte az Országos "Frederic Joliot-Curie" Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató Intézettől a bázisállomás sugárvédelmi tervbírálatát, amely szerint az antennákból eredő sugárzás sehol sem fogja megközelíteni az emberek tartózkodási helyén a lakosságra engedélyezett, szabványban meghatározott határértéket. A bázisállomás létesítéséhez az ÁNTSZ Megyei Intézete is hozzájárult. Az iroda álláspontja szerint  a KHVM rendeletnek a határozat meghozatala időpontjában hatályos rendelkezései szerint járt el, a panaszos nem volt ügyfele az engedélyezési eljárásnak, ezért a döntésről nem is értesítették.

Az ügy jogszabályi háttere
29/1999.  (X.6.) KHVM rendelet  a távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről
7. § (1) Az engedélyezési eljárásban az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott szakhatóságok és közművek, továbbá az érintett építmények, ingatlanok, valamint az érintett közutak és távközlési építmények tulajdonosai, kezelői (üzemeltetői) vesznek részt. E rendelet alkalmazásában érintett ingatlannak minősül a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telek (ingatlan).
8. § (1) A távközlési építményekkel kapcsolatos hatósági engedélyezési eljárásokban a szakhatóságokon túlmenően az 1. számú mellékletben felsorolt és az adott ügyben érdekelt közművek, közszolgáltató szervezetek, szakértői intézetek (továbbiakban: közművek) vesznek részt. A közművek nyilatkozatát az építtető, illetőleg a tervező köteles beszerezni.
16. § (3) Az építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozatot és az eljárásban érintett résztvevőkkel.
(4) Ha az érintett tulajdonosok száma az ötven főt meghaladja, a határozat közszemlére tétel útján is közölhető. kézbesítés útján kell közölni az építtetővel, a tervezővel, az érintett ingatlanok tulajdonosaival.

9/2000. (IV.19.) KHVM rendelet a 29/1999.  (X.6.) KHVM rendelet módosításáról
4. § (1) A távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről szóló 29/1999. (X. 6.) KHVM rendelet (a továbbiakban: R.) 2. §-ának a) és b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazása szempontjából az)
"a) antenna olyan eszköz (berendezés, illetőleg annak tartozéka), amely elektromágneses jelek vételére és/vagy sugárzására szolgál;
b) antennatartó szerkezet, olyan távközlési rendeltetésű műtárgy (a vezeték nélküli távközlés sajátos építménye), amely antenna elhelyezésére szolgál;"
(8) Az R. 12. §-ának eredeti szövege (1) bekezdésre változik, egyidejűleg a bekezdés a következő m) ponttal egészül ki:
[Az építési engedély iránti kérelmet a kérelmező az e rendelet 2. számú mellékletében megjelölt nyomtatványon az alábbi mellékletekkel együtt kérheti:]
"m) a 30 MHz-60 GHz frekvenciatartományon belüli elektromágneses sugárzást kibocsátó vezeték nélküli távközlési építmények esetében a Fodor József Országos Közegészségügyi Központ Országos Sugárbiológia és Sugáregészségügyi Kutató Intézetének (a továbbiakban: OKK-OSSKI) előzetes szakvéleményét az adott építmény telepítése után várható sugárzásról, valamint a használatbavétel sugáregészségügyi feltételeiről."
(10) Az R. 20. §-ának (3) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
[A használatbavételi engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell:]
"f) az építési engedélyben a használatbavétellel kapcsolatban meghatározott sugáregészségügyi feltételek teljesülését igazoló dokumentumokat."
6. § (1) Ez a rendelet 2000. május 1-jén lép hatályba, egyidejűleg az R. 7. §-a (1) bekezdésének második mondata, a 10. § (4) bekezdésének a) pontja és a 19. § (4) bekezdésének b) pontja, továbbá az R. 2. számú mellékletének 6. pontja hatályát veszti.
(2) E rendelet rendelkezéseit a távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről szóló 29/1999. (X. 6.) KHVM rendeletben foglalt eljárások tekintetében a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.

46/1997. (XII.29.) KTM rendelet  az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (a továbbiakban: KTM rendelet)
1. § (2)  Nem terjed ki a rendelet hatálya
    b.) a távközlési nyomvonal jellegú építményekre

2/2002. (I.7.) FVM rendelet az egyes építésügyi jogszabályok módosításáról (a továbbiakban: FVM rendelet)
2. § (1) Az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet (a továbbiakban: Eng.R.) 1. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nem terjed ki a rendelet hatálya)
"b) a távközlési építményekre, az antennák, antennatartó szerkezetek, valamint az azokhoz tartozó műtárgyak kivételével,"
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult építésügyi hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidőben az Eng.R. 2. számú mellékletében az építésügyi hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok V. pontjának címe helyébe "V. Közlekedési és Vízügyi Minisztérium" lép és az e címhez tartozó V/2. pont hatályát veszti.

Érintett alkotmányos jogok:
1949. évi XX. tv a Magyar Köztársaság Alkotmánya
 2. § (1) bekezdés: A Magyar köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság biztosítja  a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) bekezdés: A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen levő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítottam, hogy az Iroda tájékoztatása megalapozott, eljárása során, az annak ideje alatt hatályban lévő jogszabályok alapján járt el. A KHVM rendelet 2000-es módosítása ugyanis azt eredményezte, hogy a hírközlési építmény építésével érintett ingatlannal szomszédos ingatlanok tulajdonosai nem váltak az engedélyezési eljárás ügyfeleivé. Ezért a konkrét ügyben valóban nem kellett az építési engedélyt megadó határozatról a panaszost értesíteni. Megállapítottam, hogy bár az engedélyezési eljárás megfelelt a jogszabályoknak, a panaszosnak az Alkotmányban biztosított jogorvoslati joga sérült. Az alkotmányos joggal összefüggő visszásságot azonban nem az engedélyező hatóság, hanem maga a jogszabály eredményezte. A visszásságot okozó jogszabályi rendelkezés  módosítását azonban nem kezdeményezem.  Az FVM rendelettel módosított KTM rendelet ugyanis az építéssel érintett ingatlannal szomszédos ingatlannal rendelkezni jogosultak, többek között, a tulajdonos, haszonélvező jogorvoslati jogát biztosítja. Az FVM rendelet pedig a KTM rendelet (építési engedélyezési eljárás) hatálya alá helyezte az antennatartó szerkezeteket. Az FVM rendelet 3. §-a értelmében azonban a módosuló rendelkezések csak a rendelet hatályba lépését követően indult eljárásokban lehet alkalmazni. Ezért annak megállapításával, hogy a konkrét panasz tárgyát képező adótorony építési engedélyezésére irányuló eljárásban sérült ugyan a jogorvoslathoz való alkotmányos jog, külön intézkedést mégsem kezdeményezek, hiszen a más tárca által kiadott jogszabály-módosítás a jövőre nézve biztosítja a jogorvoslati lehetőség igénybe vételét a hírközlési építmények meghatározott körének tekintetében
	Tájékoztatom a panaszost, hogy eljárásom során nincs lehetőségem műszaki, illetőleg orvosszakmai tényállások megállapítására. Csak azt vizsgálhatom, hogy az érintett szervezetek a rájuk irányadó szabályok szerint jártak-e el, ezért a jogszabálynak megfelelően létesített adótorony áthelyeztetésére sincs hatásköröm bármilyen intézkedést kezdeményezni.
A panaszos által említett, ingatlana értékcsökkentését  felvető gondolataira tájékoztatom, hogy esetleges kártérítési igényét csak bíróságon, a polgári jog szabályai szerint érvényesítheti. A per kockázatához  azonban mérlegelni kell, hogy Magyarországon jelenleg több ezer adótorony működik több millió mobil-telefon tulajdonos érdekében, de ezek egészségügyi ártalmasságára nincs bizonyíték.

Budapest, 2002. május 23.

Lenkovics Barnabás