J e l e n t é s
az OBH 1692/2002. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos beadványában a Bogyiszló Községben zajló jelentős tehergépjármű forgalom káros hatásait sérelmezte. Panaszában előadta, hogy a Duna parton létesített kikötőhöz a község belterületén vezet át az út, ezt használják a teherautók is. Véleménye szerint a keskeny út nem alkalmas ilyen mértékű forgalom lebonyolítására, mivel nem férnek el egymás mellett a tehergépjárművek, a közlekedés nagy zaja miatt a út mentén álló családi házak falai repedeznek. A problémával a település polgárai az önkormányzathoz fordultak, de álláspontjuk szerint a beadványukban foglaltak megoldása érdekében sem az önkormányzatnál, sem a Tolna Megyei Közútkezelő Kht-nál (a továbbiakban: közútkezelő kht.), sem a Tolna Megyei Közlekedési Felügyeletnél (a továbbiakban: közlekedései felügyelet) nem nyújtottak számukra megfelelő segítséget.
A panasz alapján az ügyben a tulajdonhoz való jog, valamint az egészséges környezethez és az élethez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam, mely során tájékoztatást és a vonatkozó iratok megküldését kértem a község jegyzőjétől.

A megállapított tényállás
A jegyző úgy tájékoztatott, hogy a kikötő üzemelési engedélyét az illetékes államigazgatási szerv 1991-ben adta ki, az első lakossági panasz 1998 tavaszán érkezett a polgármesteri hivatalhoz. Az érintett útnak a dunai kikötőhöz kivezető szakasza - Duna utca - önkormányzati tulajdonban van, míg a másik résznek - Kossuth Lajos utca - a közútkezelő kht. a tulajdonosa. A polgármester ezért megkereste a közútkezelő kht-t, melynek ügyvezető igazgatója azt a tájékoztatást adta, hogy nincs kellő mértékű információjuk "a tervezett dunai közforgalmú kikötő létesítéséről és főleg arról, hogy, hogy miként áll a beruházás előkészítése vagy a mű készültsége. Amennyiben a lakossági kérés megalapozott abban az értelemben, hogy a kikötői teherforgalom nehezen elviselhető ártalmakat okoz a falu területén, úgy a kikötő építését már úgy kellene megvalósítani, hogy a hozzá vezető út a község lakott területén kívül épüljön meg." A közlekedési felügyelet megállapította, hogy a teherforgalom csökkentése "csak abban az esetben megvalósítható, ha a forgalom egy része más útvonalra átterelhető. Sajnos a községben nem áll rendelkezésre olyan tehermentesítő út, mely a közforgalmú kikötő többlet forgalmát elvezetné. Fenti probléma megoldása egyértelműen pénzügyi kérdés (...)" Erre tekintettel azt javasolta a közlekedési felügyelet igazgatója, hogy az önkormányzat kezdeményezzen újabb tárgyalásokat a közútkezelő kht-val, "aki az igényüket megfelelő szinten képviselni, és a megfelelő helyre továbbítani tudja".
A polgármester ezt követően 2001. augusztusában a kikötőt üzemeltető Bogyiszló Kereskedő - Szolgáltató Részvénytársaságot kereste meg és tevékenység szüneteltetését kérte az éjszakai órákra, este 10 órától reggel 5 óráig. Az üzemeltető válaszában tájékoztatta az önkormányzatot az igazgatóság döntéséről, mely a kérés jogosságát elismerte. A jegyző tájékoztatása szerint ennek ellenére nem tartották be a tevékenység szüneteltetését érintő vállalásukat. Ezért a képviselő-testület 9/2002. (III. 21.) Kt. határozatával sebességkorlátozást vezetett be, valamint kitiltotta a Duna utcából az éjszakai teherforgalmat 22 és 5 óra között.
Tekintettel arra, hogy a megnövekedett teherforgalom nemcsak Bogyiszlót, hanem más környező településeket is érint, Bogyiszló, Fadd és Tolna települések közös tanulmánytervet készíttettek 2001-ben a teherforgalom településekről történő kivezetésére. Az elkerülő út terve  azonban nem került be az Országos Közútfejlesztési Koncepció 15 éven belül megvalósítandó tervei közé. 
2001. augusztusában megkezdődött a Szekszárdi-híd és a hídhoz vezető út építése Bogyiszló határában, mely tovább növelte a községet terhelő tehergépjármű forgalmat. 
Összességében a jelentős teherforgalom miatt az önkormányzati tulajdonban lévő utakban állagromlás következett be, ezért a képviselő-testület tiltására a kivitelező anyagszállítást a településen keresztül már nem végez, valamint vállalta 2002 szeptemberére az önkormányzati utakban okozott károk helyreállítását. 
A közútkezelő kht. tulajdonában lévő közút állapota úgyszintén jelentősen leromlott, több helyen a közúti forgalom számára veszélyes körülmények alakultak ki. Ezért a polgármester ismételten megkereste a közútkezelő kht-t és segítségét kérte a kialakult helyzet megoldásában. A kht. a probléma megoldását, egyetértve az önkormányzattal, az elkerülő út megépítésében látja, annak megépítéséig azonban rövidtávú intézkedésként a teljes lakott területre kiterjedő sebességszabályozás bevezetését javasolta. 
Munkatársam rövid úton, telefonon megkereste az önkormányzatot. A polgármester arról tájékoztatott, hogy az önkormányzati tulajdonban lévő Duna utca állapotának javítása érdekében 2002 őszén újra aszfaltozzák az utcát, melynek költségeiben részt vállalt a kikötőt üzemeltető Bogyiszló Kereskedő-Szolgáltató Rt. is. A közútkezelő kht. a kezelésében lévő Kossuth utca burkolatának javítási munkálatait még nem kezdte meg, ezért valószínű, hogy erre már csak 2003 tavaszán kerül sor.

Az ügy jogszabályi háttere
20/1984. (XII. 21.) KM rendelet az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések elhelyezéséről
2. § (1) Az utak forgalmának szabályozása - a 3. §-ban foglalt kivételekkel -, valamint a közúti jelzések elhelyezése, fenntartása, üzemeltetése és eltávolítása a (2)-(10) bekezdésben meghatározott kiegészítésekkel és kivételekkel az út kezelőjének a feladata.
10. § (1) A helyi forgalomszabályozás célja, hogy a közúti jelzések alkalmazásával közölje a közlekedésben résztvevőkkel azokat a különleges kötelezettségeket, korlátozásokat, tilalmakat, vagy veszélyhelyzeteket, amelyekre az adott helyen a KRESZ-ben foglalt tételes magatartási szabályok betartása mellett figyelemmel kell lenniük.
(2) A járművek forgalmára vonatkozó tilalmat, vagy korlátozást csak kellően indokolt esetben és mértékig szabad elrendelni. A tilalmak vagy korlátozások a forgalom biztonságának és egységesítésének, az út (műtárgy) műszaki állapotának védelme és környezetvédelmi szempontok érdekében rendelhetők el.

1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 30/1988. (IV. 21.) MT rendelettel
Tv. 3. § (1) A közúti közlekedésben mindenkinek joga van részt venni; a közutat és a közforgalom elől el nem zárt magánutat közlekedés céljából gyalogosként vagy - meghatározott feltételek teljesítése esetén - járművezetőként bárki igénybe veheti. Jogszabály gyalogosok és járművek közlekedését egyes közutakon korlátozhatja vagy kizárhatja.
Vhr. 5. § (1) A közúthálózat fejlesztésére tervet kell készíteni. A terv készítése során figyelembe kell venni a területfejlesztési koncepciókat és programokat, valamint a terület- és településrendezési terveket.
(2) A helyi közúthálózatok fejlesztésének tervezésénél biztosítani kell kapcsolódásukat az országos közúthálózathoz.
(3) A közúthálózatok fejlesztési tervének készítésére és egyeztetésére a területfejlesztési koncepciók és programok, valamint a területrendezési tervek készítésének és egyeztetésének szabályait kell megfelelően alkalmazni. Az országos és a helyi közúthálózat fejlesztésére vonatkozó tervet a közlekedési hatósággal egyeztetni kell.
(4) Az országos közúthálózat fejlesztési tervét a közlekedési és vízügyi miniszter előterjesztése alapján az Országos Területfejlesztési Koncepció és az Országos Területrendezési Terv figyelembevételével a Kormány hagyja jóvá.

218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről
Nehéz tehergépkocsikra vonatkozó korlátozások megszegése
50. § (1) Az a járművezető, aki a tehergépkocsik, vontatók, mezőgazdasági vontatók és ezek pótkocsijának forgalmát korlátozó - külön jogszabályban meghatározott - rendelkezéseket megszegi,
százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a szabálysértési hatóság járművezetéstől eltiltást alkalmazhat, továbbá a rendőrség, valamint közúti határátkelőhelyen a határőrség helyszíni bírságot szabhat ki.

111/1995. (IX. 21.) Korm. rendelet a nehéz tehergépkocsik közlekedésének korlátozásáról
1. § A rendelet hatálya kiterjed minden olyan magyar vagy külföldi hatósági jelzéssel ellátott tehergépkocsira, vontatóra, mezőgazdasági vontatóra és ezek pótkocsijára (a továbbiakban együtt: tehergépkocsi), amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 7,5 tonnát meghaladja.
2. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó tehergépkocsival, az ország közútjain
a) június 15-től augusztus 31-ig
aa) szombaton 8 órától vasárnap 22 óráig,
ab) az állami ünnepeken és munkaszüneti napokon 8 órától 22 óráig,
b) szeptember 1-jétől június 14-éig vasárnap és munkaszüneti napokon 8 órától 22 óráig
közlekedni nem szabad.
3. § (1) Nem vonatkozik a 2. §-ban meghatározott tilalom:
e) a kommunális feladatot ellátó (ideértve a településtisztasági szolgáltatásokhoz, települési hulladékok kezeléséhez, köztisztasági tevékenységhez, valamint közüzemi hibaelhárításhoz) használt,
f) az út- vagy közműépítést, fenntartást, javítást, tisztítást végző,
o) betonkeverő felépítményű (kevert betont szállító)
tehergépkocsikra.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során az önkormányzat és a közútkezelő kht. eljárásait tekintettem át abból a szempontból, hogy az állampolgárok panaszai alapjául szolgáló helyzetet miként próbálták orvosolni. 
A polgármester a lakossági panasz beérkezését követően megkereste a panasszal érintett másik hatóságot, a közútkezelő kht.-t. Az iratok alapján megállapítható, hogy a két hatóság a probléma megoldásában folyamatosan együttműködik, közösen próbálnak enyhíteni a kialakult helyzeten, az út karbantartásával, a burkolat javításával, valamint a területi sebességszabályozás bevezetésével. 
Az önkormányzati tulajdonban lévő utca burkolatának kijavítása 2002. őszére befejeződik, míg a közútkezelő kht. kezelésében lévő utcák burkolatának átépítése ezidáig nem kezdődött meg, bár a közútkezelő kht. ügyvezető igazgatója 2002. április 15-én kelt, a polgármesternek írt levelében arról tájékoztatott, hogy a "burkolat átépítését a legkritikusabb szakaszokon még idén" szeretnék megvalósítani. 
Megállapítom, hogy az ügyben érintett két hatóság az állampolgárok csoportjának beadványával kapcsolatban eljárt, eljárásuk miatt alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülmény nem merült fel. 

A lakossági panaszok jogosságát mind az önkormányzat, mind a közútkezelő kht. elismeri, azonban azok enyhítésére csak rövid távon tudnak megoldást adni, mivel a tartós, hosszú távú megoldás az elkerülő út megépítése lenne. Úgyszintén elismerik azt is a hatóságok, hogy az utak, melyek kialakításukkor szekérútnak készültek, nem alkalmasak ekkora teherforgalom lebonyolítására, valamint, hogy a forgalom miatt a gyalogosok élete, egészsége is veszélyeztetve van, a lakóépületek állaga pedig romlik. 

Az Alkotmánybíróság 27/1995. (V. 15.) AB határozatában kimondta, hogy az "egészséges környezethez való jog érvényesítése állami kötelezettség. Az érvényesítés egyik eszköze az épített környezet védelme. Az épített környezet védelméhez hozzátartozik a települési környezet védelme. A települési környezet védelme kiterjed a lakóterületekre."
A 37/2000. (X. 31.) AB határozatban pedig leszögezte, hogy az "Alkotmánybíróság már több határozatában kifejtette, hogy az életvédelmet szolgáló alanyi jogok, állami kötelességek, valamint államcélok rendszerének közös gyökere az élethez való jog. Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése és a 8. § (1) bekezdése "az állam elsőrendű kötelességévé" teszi az emberi élet védelmét. Ez a kötelesség egyrészt azt jelenti, hogy az államnak tartózkodnia kell az élethez való jog megsértésétől, másrészt gondoskodnia kell az élethez való jog érvényesüléséhez szükséges feltételekről. Az élethez való jog objektív oldalából következő alapvető kötelezettsége az államnak, hogy jogalkotással és szervezési intézkedésekkel gondoskodjon az élet védelméről. [64/1991. (XII. 17.) AB határozat, ABH 1991, 297, 302.; 28/1994. (V. 20.) AB határozat, ABH 1994, 134, 139.; 48/1998. (XI. 23.) AB határozat, ABH 1998, 333, 341.] Az Alkotmánybíróság a 48/1998. (XI. 23.) AB határozatban kifejtette, hogy az állam az élethez való jogból következő objektív intézményvédelmi kötelességet összhangban teljesíti azokkal a hasonlóan objektív kötelességeivel, amelyek az egészséghez való jogból és az egészséges környezethez való jogból hárulnak rá."

Megállapítom, hogy azáltal, hogy az elkerülő út terve nem került be az Országos Közútfejlesztési Koncepció 15 éven belül megvalósítandó tervei közé, a községen áthaladó jelentős teherforgalom, valamint az ennek következményeként jelentkező bűz, zaj és a lakosokra veszélyes közlekedési helyzet az érintett utcákban lakóknak az egészséges környezethez és az élethez, valamint a tulajdonhoz való jogát folyamatosan és közvetlenül veszélyezteti. 

Ajánlás
A panasszal érintett probléma megoldása tehát egyértelműen pénzügyi, költségvetési kérdés. Az országgyűlési biztos mindig nehéz helyzetben van olyan esetben amikor a rendelkezésre álló anyagi források elosztásával kapcsolatban kell ajánlást tennie.
Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 20. §-ának (1) bekezdése alapján ajánlom a gazdasági és közlekedési miniszternek, fontolja meg, hogy a Bogyiszló, Fadd és Tolna településekről a teherforgalom kivezetésének terve bekerüljön az Országos Közútfejlesztési Koncepció 15 éven belül megvalósítandó tervei közé.

Kérem a minisztert, hogy az ajánlással kapcsolatos álláspontjáról 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni. 

Budapest, 2002. október 

Lenkovics Barnabás