OBH 1609/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A kisgyermekét nevelő panaszos beadványában egyrészt sérelmezte, hogy a kismamák nem kapnak tájékoztatást arról, hogy gyermekük után milyen juttatások illetik meg őket, hol kell azokat igényelni, hol kaphatók az igényléshez szükséges nyomtatványok, milyen okmányokat kell azokhoz bemutatni.
	A beadvány második része az Pest megyei Területi Államháztartási Hivatal Családtámogatási Osztály Fiumei úti székhelyének körülményeit, és az ügyintézők ügyfelekkel való bánásmódját kifogásolta. A panaszos leírta, hogy több órás kísérletezés után sem tudott a Családtámogatási Osztálytól telefonon információt kapni, ezért személyesen kereste fel az ügyfélszolgálati irodát. Kisgyermekét nem tudta kire hagyni, ezért őt is magával vitte. A panaszos kifogásolta, hogy egy olyan intézményben ahol az ügyfelek többsége csecsemőkorú gyermekkel jelenik meg az egész épületben nincs olyan helyiség, ahol a gyermekeket tisztába lehetne tenni, vagy meg lehetne szoptatni. Az ügyintéző ügyfélfogadási időben magánbeszélgetést folytatott,  más alkalommal több órás várakozás után közölte, hogy munkaideje lejárt, a várakozók menjenek vissza másnap.
	Az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz fűződő jog sérelmének gyanúja miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) 16.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
	A panasz a kisgyermeket nevelők tájékoztatásának hiányát érintő részével kapcsolatban a Pest megyei Területi Államháztartási Hivatal igazgatójának tájékoztatását, a családtámogatási osztály körülményeiről, és az ügyintézők ügyfelekkel való hangneméről pedig vizsgálat lefolytatatását kértem.

 Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

1998. évi LXXXIV. törvény családok támogatásáról
Cst. 3. § (1) A családnak mint a társadalom alapvető egységének sokoldalú segítése, a családi élet biztonságának és a gyermekvállalás feltételeinek javítása az állam egyik legfontosabb feladata.
(2) A gyermek otthoni gondozásához, neveléséhez nyújtott ellátás célja a gyermek egészséges, harmonikus fejlődésének, testi, szellemi, erkölcsi gyarapodásának kiteljesítése.
(3) A családnak nyújtott ellátások az állam részéről biztosított olyan támogatások, amelyek elismerve a család és a gyermekvállalás fontosságát - jövedelmi helyzettől függetlenül - a gyermeket nevelő szülőt illetik meg.
Cst. 5. § A családtámogatási ellátások a következők: a) nevelési ellátás aa) családi pótlék (7. §), ab) iskoláztatási támogatás (9. §); b) gyermekgondozási támogatás ba) gyermekgondozási segély (20. §), bb) gyermeknevelési támogatás (23. §); c) anyasági támogatás (29. §)
Cst. 7. § (1) Családi pótlékra jogosult a) a vér szerinti, az örökbe fogadó szülő, a szülővel együttélő házastárs (a továbbiakban együtt: szülő), a nevelőszülő, a hivatásos nevelőszülő, a gyám... aa) a saját háztartásában nevelt még nem tanköteles gyermekre... tekintettel;
Cst. 19. § A gyermeket nevelő szülő, nevelőszülő, a gyám megélhetése alapjául - havi rendszerességgel járó - gyermekgondozási segélyre, gyermeknevelési támogatásra (a továbbiakban együtt: gyermekgondozási támogatás) jogosult. A nagyszülő gyermekgondozási segélyre a szülő jogán szerezhet jogosultságot.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A beadvány a kisgyermeket nevelő szülők tájékoztatását hiányoló részével kapcsolatban a Pest megyei Területi Államháztartási Hivatal igazgatója válaszlevelében közölte, hogy a gyermek születését követően a szülők valamelyike által alanyi jogon igénybe vehető családtámogatási, illetve biztosítási jogviszonyhoz kötött egészségbiztosítási ellátási formákra vonatkozóan a hivatal munkatársai is tapasztalták az ügyfelek tájékozatlanságát. Ennek oka - többek között - az is lehet, hogy a különféle ellátások, kedvezmények megállapítása és folyósítása több államigazgatási szerv között oszlik meg. (önkormányzatok, Adó-és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, Területi Államháztartási Hivatal, Országos Egészségbiztosítási Pénztár). A hatályos jogszabályok pedig az ellátást folyósító szerveknek nem írnak  elő az ügyfelek részére nyújtandó általános tájékoztatási kötelezettséget.
	A Szociális és Családügyi Minisztérium "Ha jön a baba" című kiadványa foglalja össze a gyermek születését követően a családot megillető ellátási formákat és kedvezményeket. A kiadvány nyomtatott formában és az Interneten is elérhető, de az érintettekhez való szervezett formában való eljuttatásáról nincs információja a Pest megyei Területi Államháztartási Hivatal igazgatójának. A Szociális és Családügyi Minisztérium ügyfélszolgálatának munkatársa arról tájékoztatott, hogy a tájékoztatót azoknak a védőnői szolgálatoknak küldik meg, amelyek azt igénylik. A védőnői szolgálatoknak sem kötelező tájékoztatást adni a szülőknek a családot megillető ellátási formákról és kedvezményekről.
	Az ügyfelek jövőbeli tájékoztatása érdekében a Pest megyei Területi Államháztartási Hivatal már megküldte a "Ha jön a baba" című kiadványt, és a különböző jogcímű családtámogatási ellátások nyomtatványait a fővárosi kerületi önkormányzatoknak azzal a kéréssel, hogy a helyi sajátosságoknak megfelelően juttassák el azt a családtámogatási irodákhoz, védőnői szolgálatokhoz, családsegítő központokhoz. Pest megye vonatkozásában pedig folyamatban van a kapcsolatfelvétel és a fent megjelölt nyomtatványok eljuttatása. 
	A családtámogatási osztály körülményeiről, és az ügyintézők ügyfelekkel való hangneméről lefolytatatott vizsgálat szerint a családtámogatási osztály csak átmeneti jelleggel működött a Fiumei úton. Folyó év május 2-ától a kirendeltség Budapest, XIII. kerület Lőportár u. 3/b. szám alá költözött. Az új telephelyen már ügyfélhívó rendszerrel ellátott korszerű ügyfélszolgálat irodát alakítottak ki. Az ügyfelek rendelkezésére külön vizesblokk áll, a csecsemők szoptatásához és a tisztába tevéséhez alkalmas helyiségeket alakítottak ki.
	A beadványban nevesített - az ügyfelekkel nem megfelelő hangnemet használó - előadóval és közvetlen munkahelyi vezetőjével a vizsgálatot folytató Pest megyei Területi Államháztartási Hivatal igazgatója személyesen egyeztetett, felhívta a figyelmüket arra, hogy az ügyfelekkel türelmes kulturált hangnemben beszéljenek, hasonló esetek előfordulására munkajogi következményeket helyezett kilátásba.
	Tekintettel arra, hogy a családtámogatási osztály körülményei a beadvány benyújtása óta már megváltoztak, a panasszal érintett ügyintéző tekintetében pedig az vizsgálatot folytató igazgató saját hatáskörében megtette a szükséges intézkedéseket, ezért ezzel kapcsolatban ajánlást nem teszek.
	A beadvány a családtámogatási ellátásokat és kedvezményeket érintő része tekintetében megállapítom, hogy a tájékoztatás hiánya, illetőleg annak eshetőlegessége az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsággal kapcsolatban visszásságot okoz.
	A jövőbeli alkotmányos visszásság elkerülése érdekében az Obtv. 20. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján az Országos Tiszti Fővédőnőnek ajánlom, hogy az igénybe vehető családtámogatási ellátási formákról és kedvezményekről a védőnők országosan kapjanak tájékoztatást. Álljon a védőnői szolgálatok rendelkezésére családtámogatási ellátási formákhoz kapcsolódó formanyomtatvány, és a területileg illetékes Területi Államháztartási Hivatal címe, elérhetősége. A védőnők mind a családtámogatási ellátási formákról, mind az eljárásra illetékes Területi Államháztartási Hivatalok elérhetőségéről kötelező jellegggel adjanak tájékoztatást a terhesgondozáson megjelenő, szülés előtt álló nőknek.

Budapest, 2002. május 24.

Lenkovics Barnabás