OBH 1505/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
	Panaszos több miskolci társasház képviseletében fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában az önkormányzat lassú ügyintézését sérelmezte a házban működő pizzéria hangos üzemelése miatt tett panaszbejelentésükkel kapcsolatban. Több alkalommal kellett az éjszakai órákban a rendőrség segítségét kérni "dübörgő" zene és a vendégek hangos távozása miatt. Panaszos véleménye szerint az önkormányzat nem tett semmit a saját - a gépzeneszolgáltatást és a zenés, táncos, műsoros rendezvények tartását megtiltó - határozata végrehajtása ügyében, problémáik ezért változatlanul fennállnak.
Az ügyben vizsgálatot indítottam, mely során megkerestem és tájékoztatást, valamint a keletkezett iratok megküldését kértem Miskolc Megyei Jogú Város jegyzőjétől.

A megállapított tényállás
	Az étterem jelenlegi üzemeltetője 2001. év elején szerzett tulajdoni hányadot a pizzériát működtető gazdasági társaságban. A környék lakói 2001. november 20-én kelt beadványukban kérték a zenegép eltávolítását, a nyitvatartási idő korlátozását, valamint a működési engedély felülvizsgálatát. A hatóság eljárása során meghallgatta a működtetőt - aki úgy nyilatkozott, hogy az étterem mellett lakók többször jelezték neki a hangos üzemelést, ilyenkor lehalkította a zenegépet -, valamint megkereste a Miskolci Rendőrkapitányság Diósgyőri Rendőrőrsét a lakossági bejelentésekkel kapcsolatban. Ez utóbbi arról tájékoztatta, hogy 2002. január 4-én csendháborítás miatt a rendőrök szabálysértési feljelentést tettek az üzemeltető ellen.
A hatóság 2002. január 14-én meghozott határozatában - mely február 6-án jogerőre emelkedett - megtiltotta a gépzeneszolgáltatást és a zenés, táncos, műsoros rendezvények tartását. Indokolásában előadta, hogy a hangos zeneszolgáltatást az üzemeltető is elismerte, a zenegépre nincs zajkibocsátási határérték megállapítva.
A lakók január végén arról tájékoztatták a hatóságot, hogy a január 26-án éjszaka ismételten rendőri segítséget kellett kérniük a hangos zene miatt. A hatósági osztály 2002. február 7-én 60.000 Ft. bírság megfizetésére kötelezte az üzemeltetőt, tekintettel arra, hogy a tiltó határozat ellenére működtette a zenegépet. Az üzemeltető a bírságot kiszabó határozatot megfellebbezte.
A jegyző tájékoztatása szerint a környéken lakók nyugalma érdekében pénzbírság kiszabásával és a rendőrőrsnek tett - helyszíni ellenőrzések iránti - felkérésével próbálja gátolni az étterem zavaró tevékenységet.

Az ügy jogszabályi háttere
1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
Zaj és rezgés
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.

4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről
1. § A rendelet hatálya - a gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz-kereskedelem kivételével - a kis- és nagykereskedelmi, a jármű- és üzemanyag kereskedelmi, a vendéglátó, a szálláshely-szolgáltató, az idegenforgalmi és a kölcsönző (a továbbiakban együtt: kereskedelmi) tevékenységet folytató gazdálkodó szervezetekre [Ptk. 685. § c) pont], külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepeire és a saját előállítású áruját üzletben értékesítő termelőre (a továbbiakban együtt: kereskedő) terjed ki.
8. § (1) Az üzletek működési engedély szerinti működését és a kereskedelmi tevékenység folytatása feltételeinek érvényesülését a jegyző ellenőrzi.
(2) Ha az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az üzlet vagy az üzletben kereskedelmi tevékenységet folytatók a jogszabályokban foglalt előírásoknak nem felelnek meg, illetve azokat nem tartják be, a jegyző az üzletet az észlelt hiányosság megszüntetéséig, de legfeljebb 90 napra ideiglenesen bezárathatja.
(3) Az üzlet ideiglenes bezárását elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
17. § (1) Vendéglátó üzletben a vendégek szórakoztatására műsoros előadás, zene, tánc rendezhető, továbbá a szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék (teke, biliárd, kártyajáték, játékautomata stb.) folytatható, valamint külön jogszabály szerint szórakoztató játékautomata és pénznyerő automata működtethető.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatások nyújtását a kereskedőnek be kell jelentenie a jegyzőnek és a területileg illetékes rendőrhatóságnak.
(4) A jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
(5) A (4) bekezdés szerinti határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
18. § (1) A jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.
(2) Ha a zajterhelési határérték mérési eredménye a külön jogszabály szerint megengedett határérték túllépését állapítja meg, vagy a hangszigetelési követelmény nem teljesül, a zajszintmérési eljárás költsége a kereskedőt terheli.
(3) Az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozó, illetve a kötelező zárvatartási időszakot elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
1. számú melléklet a 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelethez
Az üzletkörök
211. Melegkonyhás vendéglátó üzletek [TEÁOR 55.30-ból]
Meleg-hideg ételek, cukrászati készítmények, sütő- és édesipari termékek, szeszes és szeszmentes italok. Az ételeket a helyszínen készítik, főzik vagy sütik. (Étterem, vendéglő, csárda, gyorsétkezőhely, étkezde-kifőzde, söröző, kávéház, vasúti és más személyszállító eszköz étkezőkocsija stb.)

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
70/B. § (4) Mindenkinek joga van a pihenéshez, a szabadidőhöz és a rendszeres fizetett szabadsághoz.

A vizsgálat megállapításai
	Vizsgálatom során először Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának a panaszbeadványt követően lefolytatott eljárását és az azt lezáró határozatát, majd a határozat végrehajtását vizsgáltam.
	Az iratok áttekintését követően megállapítom, hogy az önkormányzat a tényállást teljes körben feltárta. Megkereste az illetékes rendőrőrsöt, bekérte a rendőri intézkedésekről szóló jelentéseket, nyilatkoztatta az üzemeltetőt, majd mindezen tények birtokában hozta meg határozatát. Mindezek alapján a határozat meghozatalával kapcsolatos eljárása során alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem merült fel.
	A határozatban foglalt tiltás ellenére azonban az üzemeltető ismételten működtette a zenegépet, mely újabb lakossági panaszbejelentést eredményezett. A jegyző a határozat jogerőre emelkedését követően ezért bírságot szabott ki a működtetőre, valamint felkérte a rendőrséget a helyszín fokozott ellenőrzésére. A bírságot kiszabó határozatot az üzemeltető megfellebbezte, de - a panaszok tanúsága szerint - továbbra sem tartja be a nyitvatartási időt, valamint működteti a zenegépet.
Rövid úton ezért telefonon megkerestem az önkormányzatot, ahol az ügyintéző arról tájékoztatott, hogy a pizzéria működésével összefüggő lakossági panaszok a határozat óta is folyamatosan érkeztek. Ezért még két alkalommal került sor pénzbírság kiszabására, mind a kétszer az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényben meghatározott legmagasabb, százezer forint összegben.
Tekintettel arra, hogy a bírságok kiszabásával sem sikerült elérni, hogy az üzemeltető az alaphatározatban foglaltakat teljesítse, a jegyző 2002. július 24-én kelt határozatával az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásáról szóló 4/1997. (I. 22.) kormányrendeletben biztosított jogkörében 90 napra ideiglenesen bezáratta a vendéglátó üzletet. Az üzemeltető a bezárást elrendelő határozatot augusztus elején vette át, ezért a határozat csak 2002. augusztus 10-én lett végrehajtható, ekkor zárt be a pizzéria.
	Megállapítom, hogy az önkormányzat határozata végrehajtása érdekében a pénzbírságok kiszabásával, az ideiglenes bezárás elrendelésével mindent megtett, ezért alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt ekörben sem észleltem. 
Az üzemeltető jogellenes magatartása vizsgálatára az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre, tekintettel arra, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény szerint vizsgálati jogosultsága a hatóságok, valamint a közszolgáltatók (együtt: hatóságok) eljárására, ennek során hozott határozata, intézkedése, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztására terjed ki (16. § (1) bekezdés).
	Összességében a jegyző eljárása során nem merült fel alkotmányos joggal összefüggő visszásság, ezért vizsgálatomat lezárom. 

Budapest, 2002. augusztus 23.

Lenkovics Barnabás