OBH 1349/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása
	Beadványában a szülő - akinek a gyermeke nyelvvizsgázott - az Idegennyelvi Továbbképző Központ (ITK) eljárását számos vonatkozásban erősen kifogásolta. A vizsgaeredményről nagy késedelemmel kaptak értesítést, az írásbeli dolgozatba való betekintést korlátozzák (kevés az idő erre, csak egy személy nézheti meg, szakembert nem vihet magával), a javítások nem világosak, a díjfizetési szabályok is méltánytalanok stb.
A panaszban közölt sérelmek a jogbiztonság alkotmányos követelményéből (Alk. 2. § (1) bek.) fakadó tisztességes eljáráshoz való jogot és a tulajdonhoz való jogot (Alk. 13. § (1) bek.) érintik, ezért az ügyben az 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) alapján vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat első lépéseként tisztázni kellett, hogy az ügyben a szülő vagy a gyermeke élt-e a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségekkel. (A vizsga idején a vizsgázó gyermek még kiskorú volt.) Erről tájékoztatást kértem a panaszostól. Egyidejűleg megküldtem számára két korábbi vizsgálati jelentést, amelyben az országgyűlési biztos előző általános helyettese foglalt állást az írásbeli dolgozatok megtekintésével kapcsolatban, és amelynek nyomán a vizsgázónak ezt a jogát a kormányrendelet rögzítette. Tájékoztattam továbbá a vizsgabizonyítványok késedelmes kiadására vonatkozó vizsgálatom eredményéről, amely szerint a határidőt a kormányrendelet 60 napra csökkentette. 
A panaszban szóvá tett hiányosságokról részletes nyilatkozatot kértem az ITK igazgatójától.

Az alkalmazott jogszabályok
71/1998. (IV.8.) Korm. rendelet az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatás rendjéről és a nyelvvizsga-bizonyítványokról (a továbbiakban: R.)
30/1999. (VII.21.) OM rendelet az államilag elismert nyelvvizsga egységes követelményrendszeréről és annak felülvizsgálatáról, az akkreditációs eljárásról, valamint a nyelvvizsga díjairól

A vizsgálat megállapításai

Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztos akkor járhat el, ha a panaszos a jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette. Az ITK hatályos vizsgaszabályzata értelmében az írásbeli dolgozatra vonatkozó felülvizsgálati kérelmet az ELTE Bölcsészettudományi Kar dékánja által megbízott legalább 2 tagú felülvizsgáló bizottság megvizsgálja és a dolgozat javítását újra értékeli. A felülvizsgáló bizottságnak nem lehet tagja az, aki a dolgozat javításában részt vett. Ezzel a javítás szakmai felülvizsgálata megvalósul, ha az érintett él a jogorvoslati jogával.
Ez annál inkább fontos a panaszolt esetben, mert a dolgozat-javítás szakmai kérdéseinek megítélése nem tartozik az országgyűlési biztos hatáskörébe. Továbbá kötelező döntést a panaszolt szervre (jelen esetben az ITK-ra) nem hozhat, azt csak a jogorvoslati rend szerint eljáró szerv teheti. Arra tehát nincs lehetőségem, hogy a dolgozatok ellenőrző javítását elrendeljem. Amint azt már a panaszosnak levelemben megírtam, a vizsgaközpontok ellenőrzését - a vizsgáztatási eljárás szabályainak megtartását is- a vizsgáztatási jogot adó szervezet, a Nyelvvizsgát Akkreditáló Testület jogosult és köteles elvégezni. Ha az ellenőrzés azt állapítja meg, hogy a vizsgaközpont, az alkalmazott vizsgarendszer vagy eljárás nem felel meg az akkreditáció (minőséghitelesítés) feltételeinek, akkor a vizsgáztatási jogot felfüggesztheti vagy visszavonhatja. (Az oktatási miniszter az elmúlt év végén tájékoztatott arról, hogy kérte az ITK felülvizsgálati időpontjának előrehozatalát.) Tekintettel arra, hogy a panaszos a vizsgáztatási eljárásra (a dolgozatjavításra) konkrét kifogásokat is tett, a panaszt külön ismertetem a Nyelvvizsgát Akkreditáló Testülettel, hogy ellenőrzésük során ezeket figyelembe vehessék. Arra azonban e testületnek sincs joga, hogy az egyes dolgozatok javításának szakmai felülvizsgálatát elvégezze.

A panaszos arra hivatkozott, azért nem kérték a dolgozat felülvizsgálatát, mert a gyermeknek ugyanoda kell mennie ismét vizsgázni. (Anyagi helyzetük nem engedi, hogy Budapestre utazva, más intézménynél tegye ezt, ahol más vizsgázók sikerrel jártak.) Az ITK-tól kapott információ szerint gyakori, hogy a vizsgázók a dolgozat felülvizsgálatát kérik. Annak később, az újabb vizsgánál nincs hátrányos következménye. (Ezt a jeligés dolgozatírás egyébként is kizárja.)
A felülvizsgálati kérelem benyújtásának nem feltétele a dolgozat megtekintése. Azt a vizsgázóknak átadott írásbeli tájékoztató szerint vagy a megtekintéstől számított 3 napon belül, vagy a bizonyítvány kézhezvételétől számított 15 napon belül lehet kérni. (Tehát nem a vizsgától, mint ezt a panaszos írta.)

A dolgozatok megtekintéséről és a javítás módjáról az ITK igazgatója a következő tájékoztatást adta: "A dolgozat megtekintésének jogát és a felülvizsgálat lehetőségét az országban elsőként vezettük be, éppen azért, hogy a javítással szembeni bizalmatlanságot megszüntessük. A dolgozatok javítási szempontjait az Akadémiai Kiadónál megjelent könyveinkben közzétettük, azok mindenki számára hozzáférhetőek. Sajnálatos, ha a vizsgázó az aláhúzott részből nem tudja felismerni, hogy mit hibázott, a javítók azonban nem kötelesek a dolgozatra ráírni a helyes megoldást. A dolgozat megtekinthetőségének időpontjait előre közzétesszük a vizsgázók számára. A megadott időpontok közül a vizsgázó választja ki, hogy mikor kívánja a dolgozatát megtekinteni. Egy ilyen hirdetményünket másolatban csatolom. A dolgozat megtekintésében adminisztratív dolgozók működnek közre, így szakmai felvilágosítással nem szolgálhatnak. A teremben azonban a vizsgázók rendelkezésére áll a fent említett kiadványunk, amely tartalmazza a javítás szempontjait, a javításnál használt jelzéseket, a hibákért járó pontlevonásokat, stb. A vizsgázó a dolgozatot annyi ideig nézheti, ameddig annak szükségét érzi. Ha a megtekintésre biztosított idő lejárta előtt néhány perccel érkezik, akkor valóban megkérjük, hogy lehetőség szerint igyekezzék a megadott időben befejezni a megtekintést. A dolgozat megtekintése nem a szakmai vélemények egyeztetésének fóruma. Ebből az alkalomból a vizsgázónak arról kell meggyőződnie, hogy a dolgozat az övé-e (a titkosításnál, illetve az azonosításnál nem történt-e csere), minden feladatot kijavítottak-e, a pontszámokat helyesen adták-e össze?"
A dolgozat megtekintésének ez a módja nem okoz visszásságot a tisztességes eljáráshoz való jogot illetően. (Ugyanilyen megállapításra jutott az országgyűlési biztos előző általános helyettese is 1999. október 5-i, OBH 5556/1998. számú jelentésében.) 

A panaszos szerint az is a dolgozatjavítások, az eljárás komolyságát teszi kétségessé, ha az eredmény közlésének dátuma azonos az írásbeli vizsga napjával - mint volt ez az ő gyermeke esetében is -, még akkor is, ha a vizsga helye vidéken van, a javítás pedig Budapesten történt. 
Az ITK igazgatója erre a következő magyarázatot adta: "Azért a vizsganap az eredményközlés és a bizonyítvány kiállításának dátuma, mert a sikeresen vizsgázóknak ehhez fűződik érdekük. A bizonyítvány kiállításától jogosultak a nyelvpótlékra, továbbá több felsőoktatási intézmény csak a március 1-jéig megszerzett nyelvvizsgáért ad többletpontot stb. Korábban éppen azt panaszolták a vizsgázók, hogy miért nem azonos a vizsga és az eredményközlés napja, ezért az ő kérésükre módosítottuk a korábbi bizonyítvány kiállítási időpontot. A vizsgán meg nem felelt vizsgázóknak ilyen méltányolható érdekük nem fűződik a dátumhoz."
Álláspontom szerint az előbbiekre való tekintettel nem sérült a tisztességes eljáráshoz való jog, mert így biztosítható, hogy a vizsgázók az eredményhez kapcsolódó jogaikkal élhessenek. A panasz azonban megmutatta, hogy erről a különös eljárási módról a vizsgázókat célszerű előzetesen tájékoztatni, amire felhívom az ITK figyelmét.

Vizsgahalasztási kérelem esetén a különeljárási díjat a többletügyintézés miatt kell fizetni, ez pedig nem függ attól, hogy a halasztás objektív okból történt, nem pedig a vizsgázó hibájából.
Ha a vizsgázó a vizsgán nem jelent meg, a vizsgadíj egy részének (40 %-ának) a visszafizetésére van lehetőség (erről a jelentkezőknek adott írásos tájékoztató is szól), kivéve ha már előzőleg a vizsga elhalasztását kérte. Ennek az az oka, hogy az intézménynek kiadásai vannak a vizsga előkészítésével is (terembérleti díj, a felügyelők díja, postaköltség stb.)
Az ITK-nak a fent leírt gyakorlata - amelyet a szabályzata is tartalmaz - nem okoz visszásságot a vizsgázónak a tulajdonnal kapcsolatos alkotmányos jogával (Alk. 13. § (1) bek.) összefüggésben, mert az alapja a költségek megtérítése.

Összegezve: az ITK eljárásával kapcsolatban a panaszban leírt kifogások miatt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság nem volt megállapítható. Az írásbeli vizsgadolgozatok javításának módjára vonatkozó általános jellegű panaszról a Nyelvvizsgát Akkreditáló Testületet tájékoztattam.

Budapest, 2002. június 18.

Takács Albert