OBH 1210/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos beadványában elsőként a Nagykanizsai Városi Bíróság 4P. 20 923/482. számú jogerős ítélete ellen kért jogorvoslatot. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) értelmében a bíróságok eljárásainak vizsgálatára nem hatalmaz fel, ezért a beadvány a bíróság jogerős ítéletének felülvizsgálatára irányuló részét hatásköröm hiányában elutasítom.
	A panaszos a továbbiakban sérelmezte, hogy Becsehely Község Önkormányzatának Képviselőtestülete  Egészségügyi és Szociális Bizottsága beiskolázási, továbbá átmeneti segély kérelmét elutasította. Becsehely körjegyzőjének tájékoztatása szerint a panaszos az Egészségügyi és Szociális Bizottság segélykérelmeit elutasító határozatok ellen nem nyújtott be fellebbezést. Az Obtv. az országgyűlési biztos számára azoknak a hatósági határozatoknak a vizsgálatára nyújt lehetőséget, amelyek esetében a panaszosa rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette. Jelen esetben a panaszos a jogorvoslati lehetőséggel nem élt, ezért a beadványának második részében foglaltakkal kapcsolatban nem áll módomban vizsgálatot folytatni.
	A panaszos állítása szerint a Polgármesteri Hivatal nem foglalkozott a birtokvédelmi ügyével sem. A körjegyző arról tájékoztatott, hogy a panaszos 2000. év óta nem fordult birtokvédelmi tárgyú üggyel az önkormányzathoz. Fentiek alapján megállapítom, hogy a beadványnak ez a része alaptalan, ezért azt vizsgálat nélkül elutasítom.
	Becsehely Község Önkormányzatának Képviselőtestülete a panaszos részére megállapított kiegészítő családi pótlékot 2001. június 30. napjával megszüntette. A panaszos a határozatot a Zala Megyei Bíróságon megtámadta. A Bíróság a 2. Kp. 21.463/2001/5. számú, 2001. december 11-én kelt ítéletével a kiegészítő családi pótlék megszüntetésére vonatkozó első és másodfokú határozatot hatályon kívül helyezte. A hatályon kívül helyezés következtében a kiegészítő családi pótlékot panaszos részére 2001 júliusától visszamenőlegesen folyósítani kellett. A panaszos sérelmezte, hogy a kiegészítő családi pótlék visszamenőleges kiutalásán túl a részére egyszeri támogatásként járó  kiegészítő családi pótlékot nem kapta meg.
	A beadványnak ezzel a részével kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, továbbá az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdésében deklarált szociális biztonsághoz  fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
19. § (1) A kiegészítő családi pótlék célja a szociálisan hátrányos helyzetben lévő családok anyagi támogatása, ennek révén a gyermek családi környezetben történő ellátásának elősegítése, a gyermek családból történő kiemelésének megelőzése.
20/A. § Azon tanulói vagy hallgatói jogviszonnyal rendelkező gyermek után, akire tekintettel a tárgyév szeptember hónapjában rendszeres támogatást folyósítanak - kormányrendeletben meghatározott mértékű - egyszeri támogatás jár. Az egyszeri támogatás összegét a szeptember hónapban esedékes rendszeres támogatás folyósításával egyidejűleg kell kifizetni.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
66/B. § (1) A települési önkormányzat - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - a tárgyév augusztus hó 10-éig a kiegészítő családi pótlék egyszeri kiegészítését (a továbbiakban: egyszeri támogatás) határozattal állapítja meg azon gyermek után, a) aki tanulói vagy hallgatói jogviszonyban áll, és b) akire tekintettel kiegészítő családi pótlékot folyósítanak.
(2) Ha a tanulói vagy a hallgatói jogviszony fennállása csak a tárgyév augusztus hónapjának 10. napját követően állapítható meg, a települési önkormányzat az egyszeri támogatást megállapító határozatot kivételesen a tárgyév október hónapjának 10. napjáig hozza meg.
(3) A tanulói vagy hallgatói jogviszony fennállását a települési önkormányzat hivatalos tudomása vagy a támogatást kérő szülőtől bekért, az oktatási intézmény által kiállított igazolás, illetőleg ha ez aránytalanul nehezen beszerezhető, a szülő nyilatkozata alapján kell megállapítani.
(4) Az egyszeri támogatás összege - gyermekenként - a kiegészítő családi pótlék havi összegével azonos.
67. § (1) A tárgyhónapra esedékes kiegészítő családi pótlék teljes összegét a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig kell - utólag - folyósítani. Az egyszeri támogatás összegét a szeptember hónapban esedékes kiegészítő családi pótlék folyósításával egyidejűleg kell kifizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerint esedékes egyszeri támogatás a települési önkormányzat döntése alapján természetbeni ellátás formájában is nyújtható, különösen az általános iskolás gyermekek tankönyv- és tanszerellátásának támogatásaként.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	Becsehely körjegyzője arról tájékoztatott, hogy a Zala Megyei Bíróság ítélete alapján a panaszosnak az önkormányzat visszamenőlegesen kifizette a kiegészítő családi pótlékot, az egyszeri támogatást azonban nem kapta meg.
	A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet előírása szerint a települési önkormányzat  a tárgyév augusztus hó 10-éig a kiegészítő családi pótlék egyszeri kiegészítését (a továbbiakban: egyszeri támogatás) határozattal állapítja meg azon gyermek után akire tekintettel kiegészítő családi pótlékot folyósítanak. Tekintettel arra, hogy a Zala Megyei Bíróság ítélete alapján a panaszos jogosult a kiegészítő családi pótlékra, ezért az idézett jogszabály értelmében az egyszeri támogatást is ki kellett volna fizetni a részére. 
	Vizsgálatom során megállapítottam azzal, hogy a települési önkormányzat a kiegészítő családi pótlék egyszeri kiegészítésének folyósítását elmulasztotta megsértette a panaszos demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jogát, továbbá a szociális biztonsághoz való jog közvetlen veszélyét keletkeztette.
	Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Becsehely körjegyzőjénél kezdeményezem:
vizsgálja meg annak a lehetőségét milyen módon tudná pótolni az önkormányzat a panaszosnak a jogszabály, és a Zala Megyei Bíróság ítélete alapján járó egyszeri kiegészítő családi pótlék összegét.

Budapest, 2002. augusztus 23.

Lenkovics Barnabás