Jelentés
az OBH 1190/2002. számú ügyben

Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária
Az eljárás megindulása:

Súlyosan mozgáskorlátozott panaszos beadványt nyújtott be Hivatalomhoz, amelyben azt sérelmezte, hogy az ápolását-gondozását vállaló menye ápolási díj iránti kérelmét az Önkormányzat elutasította.

Érintett alkotmányos jog:

Szociális biztonsághoz való jog:
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Az ügy jogszabályi háttere:

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Sztv.)
Hatályos: 2001. XI. 1-XII.31.
Ápolási díj
40. § Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.
41. § (1) Ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó (Ptk. 685. § b) pont), ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló
a) súlyos fogyatékos, vagy
b) tartósan beteg 18 év alatti
személy gondozását, ápolását végzi.
(2) Az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végzi.
(3) Az ápolási díjról a települési önkormányzat képviselő-testülete dönt.
Hatályos: 2002. I. 1.-XII. 31.
Ápolási díj
40. § Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.
41. § (1) Ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó [Ptk. 685. § b) pont], ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló
a) súlyosan fogyatékos, vagy
b) tartósan beteg 18 év alatti
személy gondozását, ápolását végzi.
(2)
(3) Az (1) bekezdés alkalmazása során
a) súlyosan fogyatékos személy az, akinek
aa) segédeszközzel vagy műtéti úton nem korrigálható módon látóképessége teljesen hiányzik, vagy aliglátóként minimális látásmaradvánnyal rendelkezik, és ezért kizárólag tapintó - halló - életmód folytatására képes,
ab) hallásvesztesége olyan mértékű, hogy a beszédnek hallás útján történő megértésére és spontán elsajátítására segédeszközzel sem képes és halláskárosodása miatt a hangzó beszéd érthető ejtése elmarad,
ac) értelmi akadályozottsága genetikai, illetőleg magzati károsodás vagy szülési trauma következtében, továbbá tizennegyedik életévét megelőzően bekövetkező súlyos betegség miatt középsúlyos vagy annál nagyobb mértékű, továbbá aki IQ értékétől függetlenül a személyiség egészét érintő (pervazív) fejlődési zavarban szenved, és az autonómiai tesztek alapján állapota súlyosnak vagy középsúlyosnak minősíthető (BNO szerinti besorolása: F84.0-F84.9),
ad) mozgásszervi károsodása, illetőleg funkciózavara olyan mértékű, hogy helyváltoztatása a külön jogszabályban meghatározott segédeszköz állandó és szükségszerű használatát igényli, vagy állapota miatt helyváltoztatásra még segédeszközzel sem képes, vagy végtaghiánya miatt önmaga ellátására nem képes
és állandó ápolásra, gondozásra szorul;
b) tartósan beteg az a személy, aki a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó intézmény vagy illetékes szakrendelő intézet arra jogosult szakorvosa által kiadott zárójelentés, igazolás alapján a háziorvos szakvéleménye szerint előreláthatólag három hónapnál hosszabb időtartamban állandó ápolást, gondozást igényel.
(4) A települési önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végzi.
(5) Az ápolási díjról az ápolást végző személy lakóhelye szerinti települési önkormányzat képviselő-testülete dönt.

Csépa Község Önkormányzatának 6/2000. (IV. 13.) ÖKM számú rendelete:
Ápolási díj (jelenleg is hatályos)
7. § (1) Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó hozzátartozó részére biztosított önkormányzati hozzájárulás
(2) Ápolási díjra alanyi jogon jogosult a hozzátartozó, ha önmaga ellátására képtelen állandó és tartós felügyeletre, gondozásra szoruló 2 év feletti, de 18. évét még be nem töltött súlyos fogyatékos, tartós beteg személy gondozását végzi.
(3) Ápolási díj állapítható meg méltányosságból annak a hozzátartozónak is, aki 18. életévét betöltötte tartós beteg személy gondozását végzi ha a (2) bekezdésben meghatározott feltételek fennállnak. 
(4) Ha az ápoló családjában az 1 főre jutó jövedelem a mindenkori nyugdíjminimum 1,5 szeresét meghaladja ápolási díj nem állapítható meg. 
(5) Az előző feltételek fennállása esetén sem állapítható meg ápolási díj annak, aki saját jogon nyugdíjra, nyugdíjszerű ellátásra jogosult. 
(6) Az ápolási díj összege 
a) (2) bekezdésben szabályozott esetekben a mindenkori nyugdíjminimum összege.
b) egyéb esetekben a nyugdíjminimum összegének 60%-a, 22% TB járulék.
(7) Az ápolási díj összege független az ápoltak számától.

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

Panasz kivizsgálása érdekében megkerestem az érintett Önkormányzatot, ahonnan csak sürgetésre érkezett válasz. 

Az Önkormányzat válaszlevelében megküldte az ápolási díj iránti kérelem elutasításával kapcsolatos dokumentumokat, a hatályos önkormányzati rendeletet, továbbá a panaszos beadványát követően született dokumentumokat is, amelyek tanúsága szerint a panaszos az elutasító határozatban foglaltak értelmében kérelmet nyújtott be az Önkormányzathoz személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás igénybevételéhez.

A dokumentumok alapján az ápolási díj elutasítása tárgyában hozott határozattal kapcsolatban az alábbiakat állapítottam meg.

A határozat indokolása szerint a kérelmet azért utasították el, mert "Az ápolási díj folyósításának feltételeivel az Önkormányzat jelenleg nem rendelkezik, ezért más ellátási forma igénybevételét javasolja a család gondjainak megoldására.
A képviselő testület a panaszos napközbeni ellátásának megoldására javasolja a csépai Egyesített Szociális Intézmény megkeresését és a házi gondoskodás igénylését. Ezzel elősegítve kérelmező elhelyezkedési lehetőségét"

A határozat indoklásában egyáltalán nem tértek ki arra, hogy a kérelmező mely törvényi, illetve önkormányzati feltételnek nem felelt meg, ugyanis nem az önkormányzatnak kell a feltételeknek megfelelnie, hanem a kérelmezőnek.

Alkotmánybíróság több határozatában foglalkozott a szociális biztonsághoz való joggal kapcsolatban felmerülő alkotmányos kérdésekkel, így többek között külön foglalkozott az ápolási díj jogintézményének az értelmezésével. [6/2002. (II. 28.) AB határozat; 18/2002.(IV. 25.) AB határozat]

"Szt. 41. § (4) A települési önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végzi."
A tartósan beteg felnőtt esetében tehát a törvény a települési önkormányzatra bízza az ápolási díjra való jogosultság feltételeinek meghatározását.
Az ápolási díj ezen második esetkörében a helyi önkormányzat széles körű felhatalmazással rendelkezik az ápolási díjra való jogosultság feltételeinek meghatározásában. E felhatalmazása körében a képviselő-testület a rendeletében szabadon határozza meg az ápolási díjra való jogosultság feltételeit. Döntési szabadságának két korlátja van, szabályozása nem sértheti az Alkotmány rendelkezéseit és törvénnyel nem lehet ellentétes. [6/2002.(II.28.) AB határozat]

"Az Alkotmánybíróság a 6/2002. (II. 28.) AB határozatban már megállapította a következőket: ""Az ápolási díj azzal, hogy anyagi biztonságot nyújt a tartós otthoni gondozásra szoruló beteg gondozását ellátó, s emiatt munkát vállalni nem tudó vagy fizetés nélküli szabadságon levő hozzátartozó számára, azt a társadalmilag kívánatos helyzetet kívánja elősegíteni, hogy a tartósan beteg emberek otthoni ápolását elsősorban a közvetlen hozzátartozójuk lássa el.
Az ápolási díj tehát nem a gondozottnak nyújtott szociális támogatás, hanem az ápolást ellátó hozzátartozó számára a tartós beteg ápolása miatt kiesett jövedelmének pótlását szolgáló pénzbeli ellátás.""
[...]
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 8. § (1) bekezdése szerint a szociális ellátásról való gondoskodás olyan helyi közszolgáltatásnak minősül, amelyről a helyi önkormányzat törvény keretei között hozhat döntést. ...
[...]
Az Sztv. a szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások egyik formájaként határozza meg az ápolási díjat, amelynek jogosultja - az Sztv. 40. §-a alapján - a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó. Az Sztv. az ápolási díjnak két fajtáját különbözteti meg. Az egyik a 41. § (1) bekezdése szerinti, a szociális alapellátás körébe tartozó ápolási díj, melynek megállapítása a törvényi feltételek fennállása esetén az önkormányzatok számára kötelező. Ennek jogosultja a két év feletti súlyos fogyatékos, illetve a 18 év alatti tartósan beteg személy otthoni ápolását, gondozását ellátó nagykorú hozzátartozó, kivéve a jegyes. A másik fajta a 41. § (4) bekezdése szerinti, az önkormányzat által megállapítható, de nem kötelezően megállapítandó ápolási díj, melynek jogosultja a 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végző hozzátartozó lehet, az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint." [18/2002. (IV. 25.) AB határozat]

Az Sztv. 41. §-a pontosan meghatározza a jogosultaknak azon körét, akiknek a feltételek fennállása esetén a törvény erejénél fogva alanyi jogon jár az ápolási díj. Ennek értelmében jogosult minden súlyosan fogyatékos személy, továbbá a tartósan beteg 18 év alatti gyermek. Az Sztv. módosítását követően 2002. január 1-től a törvény már nem csupán a jogosultak körét határozza meg, hanem a súlyos fogyatékos, illetve a tartósan beteg személy fogalmát is. 

Ezzel szemben a hatályos önkormányzati rendelet 7. § (2) bekezdése a törvényben meghatározott alanyi jogosultak körét - meglehetősen zavaros szabályozással - a 2 év feletti, de 18. évét be nem töltött gyermekre korlátozza. Az Sztv. csak a 41. § (4) bekezdésének vonatkozásában enged lehetőséget az önkormányzati rendelet alkotására. (Lásd még: 6/2002. (II.28.)AB határozat)

A fentiekre tekintettel megállapítottam, hogy a panaszos Alkotmány 70/E §-ában biztosított szociális biztonsághoz való jogával összefüggésben sérelmet szenvedett azáltal, hogy a Képviselő-testület a kérelmet egyrészről szubjektív megállapításokra alapozva, másrészről a törvény rendelkezéseivel ellentétes helyi rendeletére hivatkozva utasította el.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ában kapott jogkörömben a sérelem orvoslása érdekében Csépa község Képviselő-testületének a következő kezdeményezést teszem:

1./A Képviselő-testület soron kívül vizsgálja felül az ápolási díjra vonatkozó rendeletét a hatályos törvénynek megfelelően, szem előtt tartva a jelentésben idézett Alkotmánybírósági határozatokat is.
2./ Saját hatáskörében vizsgálja felül a törvényi rendelkezéseknek megfelelően az 524/2001. (XI.29.)ÖKM számú határozatát.

A jövőre nézve felhívom a Képviselő-testület figyelmét a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 2003. január 1-től esedékes módosulására is.

Budapest, 2002. október 

							Takács Albert