OBH 1134/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	Egy gépkölcsönző és szolgáltató vállalat vezetője panasszal fordult hozzám, mert véleménye szerint a munkagépek közúti közlekedésének szabályozása nem követte a járművek műszaki színvonalának fejlődését. A járművek vezetőivel, tulajdonosaival szemben gyakran kerül sor rendőri intézkedésre és büntetés kiszabására. A rendőri intézkedések gyakorisága miatt a gépeiket nem tudják foglalkoztatni. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el és az ügy körülményeivel kapcsolatban tájékoztatást kértem az Országos Rendőr-főkapitányság közbiztonsági főigazgatójától és a Közlekedési Főfelügyelet vezetőjétől.
Érintett alkotmányos jog: 
•	A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve (Alk. 2. § (1) bek.) 
•	Az egészséges környezethez való jog (Alk. 18. §) 
•	A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. (1) bek.)
Alkalmazott jogszabályok:
•	1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
Tv. 2. § (1) A törvény hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság területén a közúti közlekedésben résztvevőkre, a közúti járművekre (a továbbiakban: jármű), - a 48. § (4) bekezdésében foglalt eltéréssel - az utakra, az utak környezetére és a közúti közlekedést szolgáló létesítményekre.
Tv. 25. § E törvénynek
a) a hatósági engedélyre, jelzésre, nyilvántartásba vételre és a hatósági vizsgálatokra vonatkozó rendelkezései a kerékpárokra, az állati erővel vont járművekre, a kézikocsikra és a lassú járművek külön jogszabályban meghatározott egyes fajtáira,
nem terjednek ki.
Tv. 47. § A törvény alkalmazásában:
c) Közúti jármű: közúti szállító vagy vontatóeszköz (ideértve az önjáró és vontatott munkagépet is); az egyes járműfajták meghatározására a közúti közlekedés szabályairól szóló jogszabályban (KRESZ) foglaltak az irányadók.
•	5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról
1. § (1) A rendelet hatálya - a (2) és (4) bekezdésben foglalt kivétellel - a Magyar Köztársaság területén közúton, vagy közforgalom elől el nem zárt magánúton (a továbbiakban együtt: közút) közlekedő gépjárműre, mezőgazdasági vontatóra, lassú járműre, ezek pótkocsiijaira, valamint segédmotoros kerékpárra (a továbbiakban együtt: jármű), továbbá ezek tulajdonságaira, alkatrészeire, tartozékaira és önálló műszaki egységeire terjed ki. A munkagépre a rendelet hatálya annyiban terjed ki, amennyiben ezt az egyes rendelkezései kifejezetten előírják.
2. § (8) A rendeletben a járművekkel kapcsolatos fogalmakra - az a)-g) pontban foglalt eltéréssel, illetőleg kiegészítésekkel - a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendeletben foglaltakat kell alkalmazni. Annak megítélése szempontjából, hogy a jármű sík úton önerejéből milyen sebességgel képes haladni, a jármű tervezési sebessége az irányadó. A rendelet alkalmazásában:
b) "munkagép": a közúti forgalomban időszakosan részt vevő olyan önjáró vagy vontatott gép, amely nem szállítás vagy vontatás, hanem egyéb munkavégzés céljából készült,
17. § (1) A területi közlekedési felügyeletnél forgalomba helyezés előtti vizsgálat céljából be kell mutatni - az MR. 118. §-ában említett jármű kivételével - azt a lassú járművet, amely közúton személy- vagy teherszállítást végez, pótkocsit vontat, továbbá a lassú jármű teherszállító pótkocsiját. Forgalomba helyezés előtti vizsgálat céljából bemutatható továbbá az olyan egyéb lassú jármű, valamint az önjáró munkagép is, amelyeket az üzemben tartója lassújárműként forgalomba kíván helyezni.
(4) A forgalomba helyezés előtti vizsgálat elvégzését a területi közlekedési felügyelettől kell kérni.
(5) Ha a forgalomba helyezés előtti vizsgálat eredménye alapján a jármű - a 10. § (5), illetőleg (6) bekezdése szerint - a közúti forgalomban való részvételre műszakilag alkalmasnak minősül, akkor ki kell adni az erről szóló igazolást, meghatározva abban az Igazolólapon feltüntetendő műszaki adatokat, a gyártási évet és az első időszakos vizsgálat határidejét.

•	171/2000. (X. 13.) Korm. rendelet a gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról
1. § E rendelet alkalmazásában
a) gépjármű: a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet (KRESZ) első számú függelékének II. b) pontjában meghatározott gépjármű, továbbá a pótkocsi, a félpótkocsi, a mezőgazdasági vontató, a forgalmi rendszámmal ellátott lassú jármű, a munkagép és a segédmotoros kerékpár;

•	35/2000. (XI. 30.) BM rendelet a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról
38. § (1) Gépjárművel, mezőgazdasági vontatóval, a külön jogszabályban meghatározott lassú járművel, e járművek által vontatott pótkocsival - kivéve a trolibuszt, valamint ha e rendelet eltérően nem rendelkezik - közúti forgalomban akkor lehet részt venni, ha azt
a) nyilvántartásba vették,
b) forgalmi engedéllyel rendelkezik,
c) érvényes rendszámtáblája van,
d) külön jogszabályban meghatározott környezetvédelmi felülvizsgálatról igazolással rendelkezik.
52. § (1) Az ideiglenes rendszámtáblát a munkagépre és azon járművekre kell kiadni, melyet Magyarországon forgalomba még nem helyeztek, vagy onnan végleg kivontak, illetve amelynek az állandó rendszámmal történő közlekedése bármely okból átmenetileg nem lehetséges. 
(2) A közlekedési igazgatási hatóság
e) a munkagépre és kérelemre arra a járműre, amely forgalmi engedéllyel, valamint rendszámtáblával nincs ellátva és a forgalomban történő ideiglenes közlekedése indokolt, továbbá az elveszett rendszámtábla ideiglenes pótlására E betűjelű rendszámtáblát ad ki.
59. § Az E betűjelű rendszámtábla kiadásához elegendő a jármű jogszerű birtoklásának, valamint a közúti forgalomban való ideiglenes részvétel indokoltságának igazolása.
62. § A P, a Z, a CD és az E betűjelű rendszámtábla csak olyan járműre szerelhető fel, amely a közúti közlekedésre alkalmas műszaki állapotban van. E feltételek betartásáért a jármű üzemben tartója felelős.
79. § Ideiglenes forgalmi engedélyt kell kiadni a P, a Z és a CD betűjelű rendszámtáblához, valamint a 80. § (1) bekezdésben meghatározott kivétellel az E betűjelű rendszámtáblához, a következő érvényességi időre:
a) a P és az E betűjelű rendszámtábla esetén hat hónapra, de legfeljebb az engedély kiadási évének végéig,
84. § (1) A rendőr a forgalmi engedély műszaki lapját a helyszínen elveszi, illetve a rendszámtáblát érvényteleníti, ha
b) a járművel érvénytelen forgalmi engedéllyel vettek részt a közúti forgalomban, illetve, ha a közlekedési hatóság műszaki vizsgára történő berendelésre vonatkozó jogerős határozatában foglaltaknak határidőben nem tettek eleget.
•	1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól
5. § (1) A közlekedésben olyan járművel szabad részt venni,
a) amelynek jogszabályban meghatározott érvényes hatósági engedélye és jelzése van;
b) amely a jogszabályban meghatározott műszaki feltételeknek megfelel, és
c) amely az utat és tartozékait nem rongálja és nem szennyezi.
(2) A vezető, mielőtt a járművel a telephelyről (garázsból stb.) elindul, köteles a kormányberendezés, a fékberendezés, a gumiabroncsok, valamint a kötelezően előírt világító- és fényjelző berendezések állapotát (működését) - az adott körülmények között indokolt módon - ellenőrizni.
(3) Ha a jármű az (1) bekezdésben foglalt rendelkezéseknek nem felel meg;
a) az üzemben tartó nem engedheti meg, hogy a vezető a járművel elinduljon és az elindulást köteles megakadályozni;
b) a vezető a járművel nem indulhat el és az elindulásra vonatkozó utasítás végrehajtását köteles megtagadni.
(4) A jármű hatósági engedélyét - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - a vezetőnek vezetés közben magánál kell tartania.
(5) A hatósági jelzést a járművön jól olvasható állapotban kell tartani, azt megváltoztatni vagy letakarni tilos.
26. § (1) Az egyes járművekkel legfeljebb a következő sebességgel szabad közlekedni:
 f) lassú járművel, valamint lassú járműből és pótkocsiból álló járműszerelvénnyel 25 km/óra,	  
	
65. § (1)
(2) Ahol korábbi jogszabály - a közúti közlekedéssel kapcsolatban - munkagépet (önjáró munkagépet) említ, ezen lassú járművet kell érteni.
Megállapított tényállás:
	Az önjáró, gumikerekes földmunkagépek (kotrók, rakodók) többségét kisvállalkozók üzemeltetik. Az általuk egy-egy munkahelyen végzett munka általában néhány nap, vagy néhány óra alatt befejeződik, ezért az új munkahelyre település, vagy a telephelyre vonulás miatt, napi rendszerességgel 1-2 órát közlekednek a közutakon. Annak ellenére, hogy műszaki jellemzőik alapján nagyobb sebességgel is képesek lennének közlekedni, a rájuk vonatkozó sebességkorlátozás miatt erre nincs lehetőség. Közlekedésük torlódásokat okoz a városi forgalomban. Feltehető, hogy a bírságolások nagy része sebességtúllépés miatt történik.
	Az Országos Rendőrfő-kapitányság tájékoztatása szerint a munkagépek vezetői által elkövetett szabálysértésekről és a velük szemben kiszabott helyszíni bírságokról nem rendelkeznek statisztikai adatokkal. Adatok hiányában nem állapítható meg az sem, hogy a bírságolásokkal szemben hány esetben, milyen indokok alapján és milyen eredménnyel éltek jogorvoslattal. A munkagépek vezetőivel szemben alkalmazott szabálysértési bírsággal, vagy megalapozatlan rendőri intézkedéssel összefüggő panasz sem a rendőri vezetéshez, sem az országgyűlési biztosokhoz nem érkezett és ilyen esetről a beadványozó sem szolgáltatott konkrét információt.
	 A KRESZ 65. §-a az önjáró munkagépeket a lassú járművek közé sorolja, amelyekkel legfeljebb 25 km/óra sebességgel lehet közlekedni. A közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV.12.) KöHÉM rendelet (ER.) szerint a "munkagép": a közúti forgalomban időszakosan részt vevő olyan önjáró vagy vontatott gép, amely nem szállítás vagy vontatás, hanem egyéb munkavégzés céljából készült. Alaprendeltetésük nem a közúti közlekedésben való részvétel, ezért konstrukciós kialakításuk miatt nem mindenben felelnek meg a közúti forgalomban részt vevő többi járművel szemben támasztható biztonsági követelményeknek (fékezés, kormányozhatóság, stb.). A sebességkorlátozás célja - függetlenül attól, hogy a korszerű munkagépekbe milyen teljesítményű motorokat építenek - a közúti forgalom biztonságának fenntartása. Ugyanezen célból korlátozzák például a különböző fajtájú, és rendeltetésű gépjárművek maximális sebességét is, annak ellenére, hogy ezek többsége képes lenne a részére meghatározott sebességmaximum többszörösének elérésére is. 
	Az önjáró munkagépek csak igénybe vehető jogi lehetőség szintjén tartoznak az ER. hatálya alá; a gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról szóló 171/2000. (X.13.) Korm. rendelet hatálya azonban kiterjed az önálló gépjármű kategóriaként meghatározott munkagépekre is. 

	A vizsgálat megállapításai:
	A beadványozó szerint a rendőri intézkedések gyakorisága ellehetetleníti a munkagépek közlekedését, a közutak igénybevételét. Javasolja, hogy hozzanak létre külön építőgép kategóriát, vagy módosítsák a KRESZ lassú járműre vonatkozó sebességkorlátozását, illetve évenkénti vizsgáztatás, forgalmi, környezetvédelmi megfelelősség esetén tegyék lehetővé a közúti közlekedést. 
	A vizsgálat megállapításai szerint a hatályos jogszabályok az országban jelenleg működtetett sokféle rendeltetésű, műszaki színvonalú, fajtájú és állapotú munkagép használatát nem korlátozzák, de közúti közlekedésüket, paramétereiktől függetlenül, csak egységesen meghatározott - egyes, korszerűbb járműkategóriák tekintetében indokolatlanul szigorú - sebességkorlátozással engedélyezik. 
	A közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet 38. § (1) bekezdése szerint gépjárművel és a külön jogszabályban meghatározott lassú járművel a közúti forgalomban akkor lehet részt venni, ha az forgalmi engedéllyel rendelkezik és érvényes rendszámtáblája van, illetve környezetvédelmi felülvizsgálatról szóló igazolással rendelkezik. A hivatkozott külön jogszabály a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet, amelynek 17. § (1) bekezdése szerint a területi közlekedési felügyeletnél forgalomba helyezés előtti vizsgálat céljából be kell mutatni azt a lassú járművet, amely közúton személy- vagy teherszállítást végez. A jogszabály szerint nem kötelező, de forgalomba helyezés előtti vizsgálat céljából bemutatható továbbá az olyan egyéb lassú jármű, valamint az önjáró munkagép is, amelyeket az üzemben tartója lassú járműként forgalomba kíván helyezni. Ebben az esetben a közlekedési hatóság a munkagépet állandó forgalmi engedéllyel és rendszámtáblával látja el.	
	A munkagépek közúti közlekedésben való részvételének másik lehetősége, ha az üzembentartó ideiglenes forgalmi engedély és E betűjelű rendszámtábla kiadását kéri. Ehhez elegendő a jármű jogszerű birtoklásának, valamint  a közúti forgalomban való ideiglenes részvétel indokoltságának igazolása. A jogszabályban meghatározott (állandó vagy ideiglenes) érvényes hatósági engedélyek és jelzések nélkül a KRESZ 5. §-ra tekintettel a munkagépek nem közlekedhetnek a közutakon. 
	A munkagépek KRESZ szabályok szerinti kategóriába sorolása és a részükre megállapított sebességhatár mind az ideiglenes, mind az állandó forgalmi engedéllyel, illetve forgalmi rendszámmal ellátott gépeknél maximum 25 km/óra.
	Annak ellenére, hogy a megkeresett hatóságok nem tudtak adatokat szolgáltatni a munkagépekkel kapcsolatos intézkedésekről, nincs okom kétségbe vonni, hogy a beadványozó által felvetett - gyakorlati tapasztalatokon és szakmai véleményen alapuló - problémák valósak, és a közvetlenül érintett vállalkozókon kívül hatással vannak a közúti közlekedés valamennyi résztvevőjére. Közúthálózatunk általában nem teszi lehetővé alternatív útvonalak használatát a lassú járművek és az önjáró munkagépek részére, ezért közlekedésük elkerülhetetlenül akadályozza a forgalmat, előzésük, kikerülésük balesetveszélyes, az összetorlódott járművek káros anyag kibocsátása az emberi egészségre fokozottan ártalmas. Mindez kétségtelenül veszélyezteti az egészséges környezethez (Alk. 18. §) és a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való (Alk. 70/D. (1) bek.) alkotmányos jogok  érvényesülését. A közlekedésbiztonság fenntartása és a környezeti ártalmak csökkentése közötti megfelelő összhang biztosítása a jogalkotó szervek feladata.
	A Közlekedési Főfelügyelet tájékoztatása szerint a gépforgalmazók és üzemeltetők egy része nem érdekelt abban, hogy gépeik a szigorúbb, közúti közlekedési szabályok hatálya alá tartozzanak. A rendszeres műszaki és környezetvédelmi felülvizsgálat, a forgalomba hozatalt megelőző típusvizsgálat a jelenlegi gyakorlathoz képest többlet terheket jelentene számukra, ugyanakkor a közlekedésük szempontjából semmilyen előnnyel nem jár. 
	A hatósági előírások javasolt korszerűsítése, ennek gyorsabb, vagy lassúbb üteme számos - gazdasági, műszaki, jogharmonizációs - tényezőtől függ. Ezek vizsgálata nem tartozik az országgyűlési biztosok hatáskörébe. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt-tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A beadvány ilyen, közvetlen alkotmányos jogsérelemre utaló adatot nem tartalmazott.
	A fentiek alapján a beadvány ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot lezárom. Abban az esetben azonban, ha a panaszos alaptalan, vagy indokolatlan rendőri intézkedést, zaklatást, vagy hatalmi visszaélést tapasztalna, forduljon hozzám - akár közvetlenül és azonnal is - bizalommal.	
	Jelentésemet azzal a kéréssel küldöm meg a gazdasági és közlekedési miniszternek, illetve a belügyminiszternek, hogy – figyelemmel  az önjáró munkagépek műszaki és közlekedésbiztonsági színvonalának fejlődésére, a közúti, és különösen a nagyvárosi forgalom zavartalanságának, valamint a közlekedéssel összefüggő környezet- és egészségkárosítás lehetséges csökkentésének fontosságára – fontolják meg a közlekedésbiztonsági feltételeknek megfelelő, korszerű önjáró munkagépekre meghatározott sebességkorlátozás (pl. az állandó forgalmi engedéllyel és rendszámtáblával ellátott önjáró munkagépek esetében) módosítását.
Budapest, 2002. október 15.
Lenkovics Barnabás