OBH 1105/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	Értékszállítási és Őrzésvédelmi Dolgozók Szakszervezete beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel sérelmezte a jelentős gazdasági háttérrel rendelkező, külföldi érdekeltségű személy- és vagyonvédelmi gazdasági társaságoknak a  szakszervezeti jogosítványaikkal kapcsolatos alkotmányos jogokat sértő tevékenységét.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált egyesüléshez és érdekvédelmi szervezet alakításához való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A szakszervezeti képviselő beadványában felvetette, hogy a vagyonvédelmi cégek egy része - bár kötelező volna - nem tagja a szakmai kamarának, hanem a Kereskedelmi és Iparkamarához csatlakoztak. A vagyonőr munkatársak nem kapnak megfelelő érdekvédelmet, holott - álláspontja szerint törvénytelen módon - a munkavállalóktól is beszedik a kamarai díjat.
Figyelemmel a szakszervezet több irányú panaszára a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara Fővárosi Szervezetének elnökétől arra kértem választ, hogy a szakszervezet és annak tisztségviselői működésével kapcsolatban a kamara milyen   információkkal rendelkezik, ennek kapcsán a kamara folytatott-e vizsgálatot, különös figyelemmel az érintettek egyes épületekből való kitiltására. Megkeresésemben azt is jeleztem, hogy az országgyűlési biztosok hivatalát több panaszos kereste meg annak tisztázása érdekében, hogy a vagyonvédelmi, magánnyomozói tevékenységet nem folytató, illetve ezt a tevékenységet alkalmazottként és nem vállalkozóként végző, megfelelő szakképesítéssel rendelkező személyek miért kötelesek kamarai tagdíjat fizetni.
A kamara  válaszában közölte, hogy az Értékszállítási és Őrzésvédelmi Dolgozók Szakszervezete ez ideig még egyetlen  alkalommal sem kereste meg a kamarát annak érdekében, hogy az érdekképviseleti teendők jobb ellátása  érdekében együttműködés alakuljon ki a két szervezet között. Nem rendelkeznek információkkal arról, hogy a szakszervezeti tagokat mely cég(ek)nél érte jog- vagy érdeksérelem. A panasszal érintett Group 4 Securitas Kft. tevékenységével kapcsolatban a Kft-nél munkaviszonyban álló kamarai tagok még egy esetben sem fordultak panasszal a kamarához. Konkrét bejelentések alapján segítséget nyújtanak a munkaügyi  vagy polgári jogi viták érvényesítéséhez, és rendszeres a kapcsolatuk a munkaügyi felügyelettel is. 
A kamara is rendelkezik olyan információkkal, hogy vagyonvédelmi cégek egy része nem tagja a kamarának, annak ellenére, hogy a kötelező  kamarai tagságot törvény írja elő. A felügyeleti hatóság által végzett ellenőrzések rendszeressége és hatékonysága következtében a kamarai tagsággal nem rendelkező cégek köre az elmúlt időszakban jelentősen csökkent, mivel a kamarai tagság hiánya a rendőrhatósági engedély visszavonását eredményezheti. A kamara elnökének álláspontja szerint a kamara érdekképviseleti tevékenysége és a szakszervezet érdekérvényesítő tevékenysége közötti összhang megteremthető lenne.
A tagdíj-fizetéssel kapcsolatban a kamara elnöke közölte, hogy a Kamarai Alapszabály szerint a tagsági viszony szüneteltethető.  A szünetelés ideje alatt azonban a személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói tevékenységet nem lehet végezni. Az a kamarai tag, aki írásban bejelenti, hogy tevékenységét szünetelteti, nem köteles  a szünetelés alatt tagdíjat fizetni. A tagdíj fizetés tehát nem a szakképesítéshez kötődik, hanem a tényleges tevékenység folytatásához. A kamara elnökének álláspontja szerint az állampolgári jogok országgyűlési biztosához érkező tagdíjfizetéssel kapcsolatos panaszok abból adódnak, hogy a panaszosok nem teszik meg a szüneteléssel kapcsolatos bejelentéseket.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a  Magyar Köztársaság Alkotmánya
63. § (1) A Magyar Köztársaságban az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezeteket létrehozni, illetőleg azokhoz csatlakozni.
70/C. § (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy gazdasági és társadalmi érdekeinek védelme céljából másokkal együtt szervezetet alakítson vagy ahhoz csatlakozzon.

Az ügy jogszabályi háttere
1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről
22. § (1) A szakszervezet a munkáltatótól minden olyan kérdésben tájékoztatást kérhet, amely a munkavállalók munkaviszonnyal összefüggő gazdasági és szociális érdekeivel kapcsolatos. A munkáltató ezt a tájékoztatást és intézkedésének indokolását nem tagadhatja meg. A szakszervezet ezen túlmenően jogosult a munkáltatói intézkedéssel (döntéssel) kapcsolatos álláspontját, véleményét a munkáltatóval közölni, továbbá ezzel összefüggésben konzultációt kezdeményezni.
(2) A szakszervezet jogosult ellenőrizni a munkakörülményekre vonatkozó szabályok megtartását. Ennek keretében a munkaviszonyra vonatkozó szabályok végrehajtásáról az érintett szervtől tájékoztatást kérhet és a szükséges felvilágosítást, adatot rendelkezésére kell bocsátani.
(3) A szakszervezet az ellenőrzés során észlelt hibákra és mulasztásokra a végrehajtásért felelős szervek figyelmét felhívhatja, és ha azok a szükséges intézkedéseket kellő időben nem teszik meg, megfelelő eljárást kezdeményezhet. Ennek eredményéről az eljárást lefolytató szerv a szakszervezetet tájékoztatni köteles.
23. § (1) A munkáltatónál képviselettel rendelkező szakszervezet jogosult a munkavállalókat, illetve ezek érdekképviseleti szerveit közvetlenül érintő jogellenes munkáltatói intézkedés (mulasztás) ellen kifogást benyújtani.
(2) A kifogást a munkáltató vezetőjéhez, a kifogásolt intézkedésről való tudomásszerzéstől számított öt munkanapon belül kell benyújtani. Kifogást az intézkedés megtételétől számított egy hónapon túl nem lehet benyújtani.
(3) Nincs helye kifogásnak, ha az intézkedéssel szemben a munkavállaló jogvitát kezdeményezhet. Ettől eltérően, ha a munkáltató a szakszervezeti tisztségviselő munkaviszonyát a közvetlen felsőbb szakszervezeti szerv előzetes egyetértése hiányában szüntette meg rendes felmondással, a munkáltatónál képviselettel rendelkező szakszervezet jogosult kifogás benyújtására.
(4) Ha a munkáltató a kifogással nem ért egyet, egyeztetésének van helye. A kifogással kapcsolatos egyeztető tárgyalást a kifogás benyújtásától számított három munkanapon belül kell megkezdeni. Ha az egyeztetés hét napon belül nem vezet eredményre, az eredménytelenség megállapításától számított öt napon belül a szakszervezet bírósághoz fordulhat. A bíróság nemperes eljárásban, tizenöt napon belül dönt.
(5) A kifogásolt intézkedést a munkáltató és a szakszervezet közötti egyeztető tárgyalás befejezéséig, illetve a jogerős bírósági döntésig végrehajtani nem lehet, illetve végrehajtását fel kell függeszteni.
24. § (1) A munkáltató köteles biztosítani annak lehetőségét, hogy a szakszervezet az általa szükségesnek tartott információkat, felhívásokat, valamint a tevékenységével kapcsolatos adatokat a munkáltatónál szokásos, vagy más megfelelő módon közzétegye.
(2) A szakszervezet joga, hogy munkaidő után, illetve munkaidőben a munkáltatóval történt megállapodás szerint a munkáltató helyiségeit érdekképviseleti tevékenysége céljából használhassa.

1998. évi IV. törvény a vállalkozás keretében végzett személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól, a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamaráról
1. § (1) A törvény hatálya az egyéni, valamint a társas vállalkozás keretében végzett személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói tevékenységre terjed ki.

A vizsgálat megállapításai
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bek. szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A panasszal érintett gazdasági társaságok hatóságként nem értékelhetők, közszolgáltatónak sem tekinthetők, ezért tevékenységük vizsgálata nem tartozik az országgyűlési biztos hatáskörébe. 
A Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara Fővárosi Szervezetének elnöke által kapott tájékoztatás szerint a szakszervezeti jogosítványok esetleges korlátozása a kamara előtt nem ismert, ezért a szakszervezet alkotmányos jogainak érvényesülése vonatkozásában a kamara esetleges mulasztása nem állapítható meg.
Más álláspontra helyezkedtem azonban a kamarai tagdíjfizetéssel kapcsolatos szünetelés megítéléséről. A vállalkozás keretében végzett személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól, a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamaráról szóló 1998. évi IV. törvény világosan rögzíti, hogy  a törvény hatálya az egyéni, valamint a társas vállalkozás keretében végzett személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói tevékenységre terjed ki. Az a vagyonőr, aki munkáltatójánál  alkalmazottként végzi szakmai feladatát, véleményem szerint nem vállalkozó, és nem a  vállalkozásról szóló törvény, hanem a munka törvénykönyve alapján áll alkalmazásban. Ennek megfelelően tehát nem zárkózom el azon panaszok vizsgálatától, amely e körben vitatja  a kamarai tagság szüneteltetésének kizárását.
	A szakszervezet működésével kapcsolatban a Munka Törvénykönyve (Mt.) biztosítja a szakszervezetek számára azt a jogot, hogy a munkaszervezeteken belül is működhessenek, ott szerveket hozzanak létre. Annak érdekében, hogy a szakszervezetek megfelelő információkkal rendelkezzenek és ennek alapján eredményes érdekvédelmi tevékenységet folytassanak az Mt. előírja az állami szervek és a munkáltatók számára, hogy a szakszervezetekkel kötelesek legyenek együttműködni és részükre a megfelelő információkat biztosítani. Ezen túlmenően a munkáltató számára kötelezettségként az Mt. azt is előírja, ha tervezett intézkedés a munkavállalóknak nagyobb csoportját érinti, a szakszervezet munkahelyi tisztségviselőit erről előzetesen tájékoztatnia kell. Az Mt. a szakszervezeti tevékenység eredményes ellátása érdekében biztosítja a szakszervezet számára az információhoz való jutás jogot. Ennek megfelelően a szakszervezet a munkáltatótól minden olyan kérdésben tájékoztatást kérhet, amely a munkavállalók munkaviszonnyal összefüggő gazdasági, szociális érdekeit érinti. A munkáltató ezt a tájékoztatást nem tagadhatja meg. A szakszervezetet az Mt. felhatalmazza arra is, hogy a munkakörülményekre vonatkozó szabályok megtartását ellenőrizze. Az Mt. biztosítja a szakszervezet számára, hogy a munkáltató jogellenes intézkedése, illetve mulasztása ellen kifogást nyújtson be. A kifogás tekintetében, ha a munkáltató és a szakszervezet nem tud megállapodni, a bíróság dönt. A kifogásnak az intézkedés végrehajtására nézve felfüggesztő, azaz halasztó hatálya van. Annak érdekében, hogy a szakszervezet tagjait megfelelően tájékoztatni, informálni tudja a munkáltató köteles biztosítani annak lehetőségét, hogy a szakszervezet az ilyen jellegű felhívásokat, információkat, illetve a tevékenységével kapcsolatos adatokat a munkáltatónál szokásos vagy más megfelelő módon közzé tegye. A szakszervezet számára az Mt. biztosítja azt a jogot, hogy a munkáltató helyiségeit munkaidő után, illetve munkaidőben a munkáltatóval történő megegyezés szerint, érdekképviseleti tevékenység céljára használhassa. Az Mt. annak érdekében, hogy a szakszervezet tisztségviselője megfelelően láthassa el tevékenységét, munkaidőkedvezmény biztosítását írja elő.
Az Értékszállítási és Őrzésvédelmi Dolgozók Szakszervezetének a gazdasági társaságok eljárását kifogásoló, a szakszervezeti jogosítványok korlátozásával kapcsolatos ügyben a panaszt el kellett utasítani, mivel állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosának nem teszi lehetővé, hogy gazdasági társaságot érintő ügyben vizsgálatot folytasson, megállapítást, ajánlást és kezdeményezést tegyen. A szakszervezeti jogok maradéktalan érvényesítésére a felmerülő viták elbírálása az Mt-ben részletesen kifejtett szabályozás értelmében a bíróság hatáskörébe tartozik. 
A kamara tagdíjfizetéssel kapcsolatos, a kamarai álláspontot kifogásoló, a szóbeli érdeklődésen túl érkező panaszok pedig a kamarai jogorvoslati út igénybevételét követően az állampolgári jogok országgyűlési biztosa részéről, a kötelező tagság alapján működő köztestületre vonatkozó hatáskör alapján vizsgálható panasznak minősülnek.

Budapest, 2002. április 15.

Lenkovics Barnabás