OBH 1071/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	Az előzetes letartóztatásban lévő panaszos beadványában Szeged Megyei Jogú Város jegyzői hatáskörben eljáró gyámhatóságának eljárását sérelmezte. A beadvány szerint a panaszos többször kérte a gyámhatóságot, hogy - előzetes fogvatatásának kitöltéséig - kiskorú gyerekeit ideiglenes hatállyal helyezzék gyermekotthonba. Kérelmét azzal indokolta, hogy a gyermekeket nevelő apa, személyében és körülményeiben egyaránt alakalmatlan a kiskorúak nevelésére, gondozására. A panaszos véleménye szerint kérelmét a gyámhatóság felületesen vizsgálta ki, kérelmével kapcsolatosan érdemi intézkedés nem történt.
	A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz, és az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.
	A panaszban foglaltakkal kapcsolatban Szeged Megyei Jogú Város jegyzőjének (a továbbiakban: jegyző) tájékoztatását és az ügyben készült jogerős határozatok másolatának megküldését kértem.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság Független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és emiatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a bíróság, a rendőrség, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a szakellátás keretében a gyermeket ideiglenesen a) a nevelésére alkalmas, azt vállaló különélő szülőnél, más hozzátartozónál, illetve személynél, vagy ha erre nincs lehetőség, b) a legközelebbi ideiglenes gondozási feladatokat is ellátó nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben
helyezi el, és erről haladéktalanul értesíti az illetékes gyámhivatalt.
(2) A gyermeknek a gondozási helyre viteléről a beutaló szerv gondoskodik.
(3) Az ideiglenes hatályú elhelyezéstől kezdődően a szülő gondozási, nevelési joga szünetel. A beutaló szerv határozata fellebbezésre való tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
73. § (1) Az illetékes gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést követően - függetlenül attól, hogy arra mely beutaló szerv intézkedése alapján került sor - 30 napon belül megvizsgálja, hogy a) megszüntethető-e az ideiglenes hatályú elhelyezés, b) az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartása vagy megváltoztatása mellett fennállnak-e a gyermekelhelyezés megváltoztatása, illetve a szülői felügyelet megszüntetése iránti perindítás feltételei.
77. § (1) A gyámhivatal a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi, ha a gyermek fejlődését a családi környezete veszélyezteti, és veszélyeztetettségét az alapellátás keretében biztosított szolgáltatásokkal, valamint a védelembe vétellel nem lehetett megszüntetni, illetve attól eredmény nem várható, továbbá, ha a gyermek megfelelő gondozása a családján belül nem biztosítható. Az átmeneti nevelésbe vétellel egyidejűleg a gyámhivatal a gyermeket nevelőszülőnél vagy - ha ez nem lehetséges - gyermekotthonban, illetve más bentlakásos intézményben helyezi el és gyámot (hivatásos gyámot) rendel.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A jegyző tájékoztatatása szerint a panaszos az elmúlt években már több alkalommal kérte  kiskorú gyermekei gyermekotthoni elhelyezését. A gyámhatóság a panaszos leveleinek kézhezvétele után minden esetben véleményt kért a gyermekek iskolájától, bölcsődéjétől. A beérkezett nevelői, gondozói vélemények alapján megállapították, hogy a gyermekek nem veszélyeztetettek, családból való kiemelkedésük indokolatlan.
	A gyermekjóléti szolgálat alapellátásban gondozza a családot. Az apa a családgondozóval együttműködik, a gyermekek ellátását mindig biztosította, ezért a családgondozó a gyermekek védelembe vételére sem tett javaslatot.
	Az országgyűlési biztos vizsgálatának tudomásra jutása után a jegyző a kiskorúak fejlődéséről ismételten tájékoztatást kért az iskolától és a bölcsödétől. Az apa lakóhelye szerint illetékes Balástya község Polgármesteri Hivatalát környezettanulmány készítésére kérte fel. A család időközben Ásotthalomra költözött, ezért a jegyző innen kért környezettanulmányt, és felkérte a gyermekjóléti szolgálatot a család alapellátásban való gondozására. A vizsgálat idején a kért környezettanulmányt a jegyző még nem kapta meg.
	A folyó év áprilisában készült bölcsődei és iskolai vélemény ismét cáfolta a beadványban foglaltakat. Az idősebb gyermek osztályfőnöke, és a bölcsőde igazgatója továbbra sem javasolja a gyermekek családból való kiemelését.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a jegyzői hatáskörben működő gyámhatóság a panaszos kérelmében foglaltakat minden esetben kivizsgálta, a kiskorú gyermekek családból való kiemelését nem tartotta indokoltnak. A kérelem elutasításáról azonban nem határozatban döntött, ezzel eljárása a demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsággal és a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
	A jogsértések elkerülése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Szeged Megyei Jogú Város jegyzőjénél kezdeményezem: 
a jövőben az ügyfelek kérelmének érdemben való elbírálásáról - az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény 42. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően - határozatban döntsön.

Budapest, 2002. június 26.

Takács Albert