OBH 1067/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A kaposvári panaszos beadványában a lakása közvetlen közelében lévő tűzoltó laktanya területén végzett tevékenységek zaját, bűzét - különösen a tartós és ismétlődő motorjáratást, illetve szirénapróbát, a kompresszor működését, a garázsokban hangosan szóló zenét - sérelmezte.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

Eljárásom során a Somogy Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatóját az alábbi kérdések megválaszolására kértem:
Milyen időpontban és milyen rendszerességgel történik a gépjárművek ellenőrzése? (motor, sziréna, stb.)
Végeznek-e a laktanya területén szerviz tevékenységet?
Milyen intézkedések történtek eddig a zavarás csökkenésére?

A megállapított tényállás
	A tűzoltóság jelenlegi helyén 1925 óta működik. Az 1960-as években került sor a régi laktanya átépítésére, azóta jelenlegi formájában áll az épület. A laktanya körül eredetileg egyéb épületek, létesítmények nem voltak. A város fejlődésével folyamatosan létesültek új lakóépületek a szomszédos telkeken. A laktanyát gépjárművel megközelíteni, illetve elhagyni a lakóépületek között kialakított bekötő úton lehetséges. A tűzoltójárművek vonulása során már a laktanya területén kötelező a megkülönböztető hangjelzés használata, mert a közútra a megfelelő kilátás nem biztosított és az ott közlekedők figyelmeztetése csak így oldható meg.
	A vonuló gépjárművek ellenőrzése naponta 7.30 - 7.50 közötti időben történik. A szolgálatváltáskor követelmény a gépjárművek motorjának beindítása és a megkülönböztető jelzések üzemképességének ellenőrzése. További ellenőrzésre a Parancsnokság vezetése, illetve a Katasztrófavédelmi Igazgatóság részéről kerülhet sor, amikor próbariasztást is végezhetnek.
	A laktanya területén szerviz tevékenységet a Katasztrófavédelmi Igazgatóság műhelyében végeznek. Itt történik a megyében üzemeltetett tűzoltó gépjárművek rendszeres és soron kívüli javítása, ellenőrzése. A műhely a lakóépületektől legtávolabbi területen, 8 órás munkarendben, hétfőtől-péntekig 7.30 - 16.00 között működik.
	A tűzoltójárművek riaszthatóságának feltétele, hogy a fékrendszerben a szükséges levegőnyomás biztosítva legyen. Ehhez szükséges a szertárban elhelyezett kompresszor, amely a kiépített vezetékrendszeren keresztül látja el a járműveket levegővel. A kompresszor automatikus működésű, bizonyos nyomásérték alatt bekapcsol, az előírt nyomást elérve kikapcsol, működési ideje 1-2 perc. Ennek kiiktatására vagy helyettesítésére nincs lehetőség.

A lakók zavarásának csökkenésére az alábbi szervezési intézkedések történtek:
A szolgálatváltás csak egészen kivételesen kezdődik 7.30 előtt.
A szolgálatváltások során a szirénapróba csak 1-2 másodpercig tarthat.
A riasztó rendszer udvari kihangosítóját alkonyatkapcsolóval szerelték fel, ezért sötétedés után az már nem hallható.
Este 10.00 után nem tartanak ellenőrző riasztásokat.

	A Katasztrófavédelmi Igazgatóság tervezi, hogy a leggyakrabban használt járművek szertárkapuit automatikus működésű kapukra cseréli, melyhez Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata pénzügyi támogatást ígért. Középtávú elképzelés, hogy a városi tűzoltóság új telephelyre költözik (volt Füredi II. laktanya) ahol a járművek megfelelő elhelyezése biztosítható, így a lakossági panaszok alapjául szolgáló tevékenységek a jelenlegi területen megszüntethetők.
	Kaposvár Megyei Jogú Város Polgármestere és a hivatal műszaki igazgatósága több alkalommal jelezte a panaszosnak, hogy a működés felülvizsgálatára, a lakókörnyezetet kevésbé zavaró munkavégzésre kérték a városi tűzoltóparancsnokot, illetve a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság igazgatóját.

Az ügy jogszabályi háttere
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
115. § (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják, birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen:... gondoskodás a helyi tűzvédelemről...

Az érintett alkotmányos jogok
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A tűzoltó laktanya működésével együttjáró zavaró hatások (különböző eredetű zajok, kipufogógázok) miatti panaszok vizsgálatakor szükséges a tulajdonjog tartalmának elemzése.
	A tulajdonjog tartalmát egyfelől a tulajdonost megillető alanyi jogokkal, másfelől a tulajdonost terhelő kötelezettségekkel lehet jellemezni. A terhek viselésének kötelezettsége éppúgy a tulajdonjog tartalmát alkotja, mint a tulajdonost megillető jogosultságok rendszere.
A Ptk. 99. §-a alapján a tulajdonos viseli a dologgal járó terheket. A dolog természetéből adódó terhek (karbantartási, felújítási, üzemeltetési költségek) és a közterhek (adók, illetékek stb.) mellett a dologgal járó terhek külön csoportját alkotják a tulajdonjog részjogosítványainak korlátozásai, melyekkel szemben a tulajdonost tűrési kötelezettség terheli. Ezek valamely egyébként kizárható magatartás (pl. átjárás) tűrésének kötelezettségében vagy egy, a tulajdonos által egyébként tanúsítható magatartástól való tartózkodásban nyilvánulhatnak meg (szomszédjogi korlátok).
	A tulajdonjog korlátai szorosan kapcsolódnak a terhekhez, kötelezettségekhez. A magántulajdon korlátozásai körében megkülönböztethetjük a magánjogi és a közjogi jellegű korlátokat. A tulajdonjog magánjogi jellegű korlátaira általában jellemző, hogy azok negatív tartalmú kötelezettségek: tartózkodási, tűrési kötelezettségek. A tulajdonjog közjogi jellegű korlátozása körében tevésre irányuló kötelezettségekkel is találkozhatunk.
	Külön ki kell emelni a Ptk. 100. §-át, a szomszédjog általános szabályát, amely úgy rendelkezik, hogy a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. Így pl. tilos gáz, füst, zaj útján a szomszédos telekre olyan áthatást gyakorolni, amely a szomszédot szükségtelenül zavarja, vagy amely jogai gyakorlását veszélyezteti.
	A szomszédjog általános szabályával (a szükségtelen zavarás általános tilalmával) kapcsolatban nehéz feladat hárul a gyakorlatra. Az általános szabályt konkrét életviszonyokra alkalmazva kell kijelölni a szükségszerű és a szükségtelen zavarás közötti határvonalat. Amilyen mértékben szükségszerű a zavarás, olyan mértékben tűrési kötelezettséget ró a szomszédra. Amilyen mértékben viszont szükségtelen, olyan mértékben korlátozza a tulajdonos használati jogát. A szükségtelen zavarás fogalmát a törvény nem definiálja.
	Ha a zaj-, a szag-, a füsthatás olyan mértékű, amely nem jelent szükségtelen zavarást, azt a szomszéd tűrni tartozik. A másokat zavaró tevékenység csak akkor tiltott, ha a zavarás szükségtelenül következik be.
	A helyi önkormányzatokról szóló törvény települési önkormányzati feladatként határozza meg a helyi tűzvédelemről való gondoskodást. A tűzoltóság kiemelten fontos - adott esetben emberéletet is mentő - közérdekű tevékenységet lát el, ezért álláspontom szerint egyéb tevékenységekhez képest a tűzoltó laktanyák működése során jelentkező zavaró hatások miatt az állampolgárokat fokozottabb tűrési kötelezettség terheli. Ebbe beletartoznak azok a szervezési, ellenőrzési feladatok is, amelyek elengedhetetlenek a tűzoltói feladatok megfelelő végrehajtásához. Álláspontom az, hogy a tűzoltó laktanyák működtetésével együttjáró zavarás szükségszerűnek minősíthető, a zavarást a tulajdonosok tűrni kötelesek.
	A kaposvári tűzoltó laktanya működtetésének jelenlegi módja a vizsgálattal érintett alkotmányos jogokkal összefüggésben nem okoz visszásságot, mert a szükségszerű zavarással kapcsolatos tűrési kötelezettség magában foglalja a laktanya közelségéből adódó fokozott terheket is. Ezzel együtt a szolgálat színvonalának csökkenése nélkül törekedni kell a zavaró hatások minimalizálására. Ez a fentebb leírt szervezési intézkedésekkel valósítható meg. A garázsokból kiáramló hangos zene ugyanakkor nem tartozik a laktanya rendes működéséhez - amelyre a tűrési kötelezettség vonatkozik - ezért azt a szomszédok nem kötelesek tűrni.
A tűrési kötelezettség ellenére természetszerűleg a laktanya mielőbbi áthelyezése jelentheti a végleges, megnyugtató megoldást, amely szerepel az önkormányzat középtávú elképzelései között.

Budapest, 2002. június 6.

Lenkovics Barnabás